KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. I4. N:o |3. « 
von Plagioklas, Augit, Quarz, Magnesiaglimmer, Titaneisen, Magneteisen, Schwefeleisen 
und Apatit». 
I afseende på diabasernas mineralogiska sammansättning hade mikroskopet således 
egentligen blott upplyst, att qvarts stundom, och apatit alltid, ingår såsom underordnad 
beståndsdel. Detta ifråga om de tyska diabaserna. Motsvarande bergarter 1 Stor- 
brittanien synas förhålla sig något annorlunda. Angående några skotska yttrar ZIrKEL "!): 
»Etwas abweichend von den deutschen Diabasen beschaffen, und doch keinem andren 
Gestein zuzählbar, sind die sog. Trappe, welche im westlichen Schottland und auf den 
Hebriden so unzählige Lager in den Sandsteinen der unteren Steinkohlenformation und 
damit zusammenhängende Gänge bilden. Sie bestehen u. d. M. aus Plagioklas, Augit 
und Magneteisen, wozu sich unerwartet häufig Quarz als ursprungliches Gemengtheil 
gesellt, mitunter auch Olivin, der aber den Quarz beständig flieht». Af denna beskrif- 
ning, äfvensom af den synbara tvekan, hvarmed ZrtrRKEL hänför dessa bergarter till dia- 
baserna, framgår, att de hafva en från de typiska tyska diabaserna något olika karakter. 
Namnet diabas synes ock ej rätt vunnit burskap hos de engelska geologerna. I LYELLr's 
»Elements» finnes det ej ens upptaget; i JuKE's »Manual of Geology» omnämnes diabas 
såsom ett af tyska petrografer begagnadt namn för en af labradorit och augit med 
klorit bestående bergart, hvarefter anmärkes (sid. 115): The chloritic ingredient in dia- 
base, as well as the occurence of carbonate-of lime, probably indicates that the rock 
has undergone more or less alteration. The mere occurence of chlorite therefore seems 
hardly to justify the retention of a special name for rocks, which do not differ essen- 
tially from many so-called melaphyres». JUKES synes således böjd att sammanslå dia- 
baserna med melafyrerna, något som dock torde vara mindre lämpligt, då melafyr är 
en vida obestämdare benämning än diabas. ALLPORT har nyligen, och på bättre grunder, 
föreslagit en annan utväg. I inledningen till sin afhandling »On the microscopic structure 
and composition of British carboniferons dolerites»”) yttrar denne författare bland annat: 
»As the terms melaphyre, aphanite and greenstone have been so variously applied that 
they no longer convey any definite meaning, they will probably be dismissed by general 
consent; and even the term diabase may well be allowed to share the same fate». — 
»The »diabases» from the lower silurian rocks round Cader Idris, and in other places 
in North Wales, are all highly altered and contain chlorite; but some of the rocks of 
the coal-measures have undergone an equal amount of change, contain as much, or 
even more chlorite, yet are undoubtedly altered dolerites». — »It appears, therefore, 
that in the prevailing system diabase stands in much the same relation to melaphyre 
that the latter does to basalt; and as it can be shown that its original constituents are 
also the same, there can be no reason for regarding it as a distinct species. On these 
grounds I propose to discontinue the use of the terms Melaphyre, Aphanite, Anamesite, 
Diabase and Greenstone, and suggest the desirability of including all the basic augitic 
rocks in one group under the generic name Dolerite». — »When it is desired to distin- 
guish rocks of different ages, there appears to be no good reason why the system adopted 
SIC. 209: 
2) Quarterly Journal of the Geological Society, 1874, p. 529 
