KONGL. SVENSKA VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. l4. N:o 13. 19 
af Helleforsdiabasen. Samma kan sägas vara förhållandet med en diabasgång vid Klip- 
pans pappersbruk, Gråmanstorps socken. 
Nära öfverensstämmande med Helleforsdiabasen befunnos ock prof från den 500 
a 700 fot mäktiga gång, hvilken i NV—SO:lig riktning framstryker NW. om Billingsfors 
på Dalsland. Frisk olivin träffades ej, men i mängd dess omvandlingsprodukter, kring 
hvilka den i och för sig temligen starkt vittrade plagioklasen befanns tätt genom- 
dragen af viriditådror. Bestämdt olika denna visade sig diabasen från Kasberget, NNO 
om Billingsfors'). Genom sin ljusa, ofta kristalliserade augit, samt sin frihet från 
olivin, närmar denna bergart sig mera Kongadiabasen. 
Inom Örebro län och östra delarne af Wermland förekomma flerstädes diabas- 
gångar, hvilka, alltefter sitt omvandlingsstadium, likna än Asbydiabasen, än Hellefors- 
diabasen. Bland dessa kan först och främst nämnas den stora gång, hvilken från södra 
ändan af sjön Vikern stryker mot NNW. nära upp mot sjön Grecken”). Bergarten i 
denna är medelgrof, föga vittrad och rik på frisk olivin. Samma är förhållandet med 
en diabas SO. vid Legårdskärn, Tyslinge socken, Örebro län. Något mera förändrade, 
men dock ännu temligen rika på olivin, befunnos prof från en gång i granit i 
Eskilshöjden, en gång i eurit Ö. om gården Höjden, båda i Gåsborns socken, äfvensom 
från en gång i granit i Hästberget, Räms socken, allt i Vermland. Liknande befanns 
ock ett prof från en gång i Hundflen, Äppelbo socken, Dalarne. Ännu mera förän- 
drad visade sig en diabas från en gång i granit i Hackransberget, N. om Liljendal. 
I den mörkgröna, småkorniga, stundom något skiffriga bergarten befanns olivinen ända 
till sista spåren försvunnen och ersatt af de vanliga nybildningsprodukterna. Liksom 
den stora gången W. om Nora, stryka alla dessa gångar i NNYW.—SSO. 
Hithörande befunnos äfven prof från en gång i gneis S. om Bäckafallet, Örebro 
län; från Storbackatorp, Nora socken, Örebro län, samt från en gång i gneis S. om 
W.: Ekeby, Kung Karls socken, Westerås län. I samtliga dessa var olivinen full- 
ständigt omvandlad. Ovanligt frisk visade sig deremot bergarten i ett par prof från 
en stor gång, hvilken i O—VW:lig riktning genomstryker Svennevads socken i Örebro län. 
Jemte plagioklas, olivin och augit, hvilken sistnämnde stundom syntes något diallag- 
artad, förekommer här äfven något hypersten. Sådan träffades ock i en med den nyss- 
nämnda temligen likartad, ehuru i följd af fältspatens bruna färgning mörkare bergart, 
som, enligt D. HummeEL, uppträder SW. vid Kortalakte, vid östra ändan af Torne träsk. 
Mörk plagioklas, och apatit i mängd, innehöll äfven ett prof taget mellan Rörhult och 
Bjäre 1 Linderöds socken i Skåne. 
Diabasen vid Särna och Idre, »Särnadiabas». I trakten kring Särna och Idre i Da- 
larne förekomma några platåformade berg, bildade af trapp, hvilken, likasom den i de 
ofvan omnände bergen i Wenjans socken, i form af mäktiga bäddar hvilar på Dala- 
sandstenen. Enligt tvenne undersökta och sinsemallan fullkomligt öfverenstämmande 
prof, det ena från Näcksjöberget vid Särna, det andra från ett berg SW. om Idresjön, 
1) Dessa bergarters påtagliga olikhet äfven till det yttre har på det geol. kartbladet »Baldersnäs» fått ett ut- 
tryck derigenom, att den förra blifvit betecknad såsom diabas, den senare deremot som diorit. 
') Enligt »Bergartskarta öfver Geol. kartbladet Nora», af O. GUMZELIUS. 
