KONGL. SV.. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. I5. N:o I3. 25 
pasiska med inträdande vittring särdeles tydlig framträda. Hos saliten är en pinakoid 
genomgång äfven ofta märkbar. Saliten ger vid sin omvandling upphof dels åt gröna, 
finfjälliga aggregat, dels åt mera regelbundet bladiga, tydligt dikroitiska partier (klorit). 
Olivinen är i friskt tillstånd svagt hvitgul, nästan färglös. Den omvandlas lätt 
och öfvergår till ett brungrönt, mer eller mindre tydligt trådigt aggregat, genomdraget 
af breda vittringsvägar. Apatiten förekommer ganska rikligt, utbildad i stora, ända till 
0,3 mm. tjocka kristaller. Accessoriskt uppträda små spridda korn af qvarts, äfvensom 
något skriftfältspat och brun glimmer. 
Ifrågavande bergart förekommer i nämnda trakt såsom större och mindre gångar, 
strykande i N.—S. å NNW—SSO., och genomsättande såväl granit och gneis som sandsten. 
Bland lokaler, från hvilka prof blifvit undersökta, kunna nämnas: Forserums jernvägs- 
station; — Nässjö jiernvägsstation och trakten deromkring, hvarest diabasen ymnigt 
uppträder i en mängd gångar inom ett område af flera mils längdutsträckning och några 
tusen fots bredd'); — trakten kring Marietorp, W. om Eksjö, och Toranäs, S. om 
Nässjö. Hithörande befanns äfven ett prof från Marbäcks socken, taget omkring '/, 
mil N. om kyrkan. 
Diabaser med tvenne augitarter förekomma äfven flerstädes i Dalarne. I en små- 
kornig dylik, som bildar en gång i eurit vid sjön Vällan, W. om Falun, befunnos 
hufvudbeståndsdelarne vara plagioklas, fläckvis starkt vittrad, samt en brun augit och 
salit, den senare genomdragen af breda vittringskanaler, liknande de i olivin vanliga, 
hvilka allmännast följa mineralets basiska genomgångar. Afrundade partier af ett 
mörkgrönt, starkt dikroitiskt, temligen regelbundet parallelbladigt mineral äro omvand- 
lingsprodukter efter olivin. Hornblende förekommer underordnadt såsom oregelbundna 
partier, ofta anvuxet vid augiten. Ej sällsynta äro små, af ljusa mikroliter genom- 
stungna qvartskorn. Malmpartiklarne i bergarten åtföljas ej af några omvandlings- 
produkter och äro antagligen magnetit. Vidare förefinnes något apatit och enstaka 
korn af svafvelkis. 
Liknande karakterer företer en småkornig diabas, hvilken uppträder såsom gång 
1 gneis i Mejdåsen i Floda socken, äfvensom en dylik från en 25 fot mägtig gång i kalk- 
stensbrottet W. om Busnår i Als socken. Vidare en småkornig varietet, som gångfor- 
migt genomsätter eurit Ö. om Ormhaga, Vika socken. Ett preparat af denna under- 
kastades etsning med varm saltsyra. Dervid affärgades salitens gröna omvandlings- 
produkt, men förlorade ej fullständigt sin polarisationsförmåga; de friska fältspatpar- 
tierna blefvo starkt ruggiga på ytan, malmpartiklarne utlöstes, med undantag af några 
få korn. 
Nästan identiskt lika med den ofvan omnämnda diabasen vid sjön Vällan är en, 
som bildar en temligen mägtig gång i gneis Ö. om Ängby, Kila socken, Södermanland. 
Mörk olivindiabas i Jemtlands och Herjeådalens fjälltrakter, »Ottfjällsdiabas». En rätt 
egendomlig och från alla hittills omnämnda afvikande, olivinförande diabas förekommer 
!) Enligt mig benäget lemnad uppgift af Hr. Bergmästaren A. SJÖGREN, hos hvilken jag äfven står i 
förbindelse för en mängd prof från dessa trakter. 
K. Sv. Vet. Ak. Handl. Bd. 14. N:o 13 4 
