38 O. PETTERSSON, SOLFLÄCKSFENOMENETS PERIODICITET O. DESS SAMB. MED KLIMATETS FÖRÄNDR '. 



och karakteristiskt drag för 1 1 års perioden, hvilket tyder på, att den icke är någon verk- 

 lig period som regeras af ett enhetligt inflytande såsom t. ex. 9 års perioden, utan är en 

 kombinationsperiod, hvars verkliga längd endast kan bestämmas ur medeltal. 



Ett annat kännetecken är, att 11 års perioden icke återkommer med bestämda 

 intervall såsom de verkliga perioderna af 9 och 13 år utan uppträder såsom en mellan- 

 länk mellan en 9 och en 13 års period, hvilken ibland afbrytes af ett enstaka 9 års inter- 

 vall såsom på 1870-talet och 1837. En sammanhängande 11 års period inföll t. ex. 

 mellan 13 års perioden i 1700-talets början och 9 års perioden i dess slut, d. v. s. mellan 

 1712,o och 1766,5, då den uppträdde med följande minima: 



A A A 



1712,0 ll,o år 1723,5 11,5 år 1734,o ll,o år 1745,o 

 1745,0 10,2 år 1755,2 11,3 år 1766,5 



Därefter uppdelades 11 års perioden i sina komponenter: 9 års perioden, som 

 härskade till 1797, och 13 års perioden, som härskade därefter till 1823. 



Medeltalet af alla differenserna blir äfven här ll,i. Det är förut anmärkt, att 

 9 års perioden ut märkes af stark solaktivitet och 13 års perioden af ringa aktivitet, och 

 att solfläcksfrekvensen under kombinationsperioden ll,i år är mindre än under 9 års, 

 men större än under 13 års perioden. Den omständigheten, att 11, i utgör ett medeltal, 

 som framkommer med desto större noggrannhet för ju längre tid det beräknas, har 

 gjort, att man ansett 11 års kombinationsperioden representera solfläcksfenomenets 

 verkliga periodicitet. 



Om man antager möjligheten af att 11 års solfläcksperioden är en kombinerad 

 period, som regeras af två månperioder, återstår att besvara frågan, hvarför dessas för- 

 enade inflytanden resultera i solfläcksperioden af 11, 07 eller 11, n års längd, hvilken 

 period blir en slags generalnämnare för hela solfläcksfenomenet, så långt det kan öfver- 

 skådas ända från 4: de århundradet till nuvarande tid? Svaret synes mig kunna ut- 

 falla sålunda. 



Solfläckarna höra antagligtvis till den klass af företeelser, som benämnas reson- 

 ansfenomen. Perioden hos sådana bestämmes icke alltid af den starkaste bland de 

 impulser, som framkalla dem, utan mediets egen natur spelar in med selektiv verkan. 

 Frågan blir då, om man i solens eget tillstånd kan finna någon predisponerande anled- 

 ning till resonans med ll,i års period. 



VIII. 



Sammanfattning och återblick på föregående undersökningar. Hypoteser om 



solfläckarnas uppkomst. 



Utan att ingå på den fysiska orsaken till solfläcksfenomenet har jag i det föregående 

 visat, att förändringarna i solfläcksfrekvensen och i månbanans lägen hafva ett parallellt 

 förlopp. Båda äga en period af 92 och en af 9 år, hvaraf den förstnämnda är genomgående 



