46 O. PETTERSSON, KLIMATFÖRÄNDRINGAR I HISTORISK OCH FÖRHISTORISK TID. 
Grönlands östkust, Hvitserk och Blåserk, kan måhända finna sin förklaring i detta 
sammanhang. NANSEN yttrar p. 223 härom: 
»Verre er det med de to navne Blaaserk og Hvitserk som serlig i senere tid 
kom til at bli de hyppigst nevnte. De er ofte blit blandet sammen og forvexlet, og 
mens Blåserkr n&evnes i de 2&dste kilder, blir navnet Hvitserkr mer og mer almin- 
delig i yngre kilder. Ofte har nyere forfattere opfattet dem som staaende i et visst 
motsetningsforhold til hinanden i det den ene skulde betegne en mörk bre eller 
fjeldtop og det andet en hvit, hvilket jo ogsaa kunde forekomme naturlig. Men 
det er paafaldende, at mens alene Blaserkr nevnes i de eldste kilder som Landnavna 
(og BPirik Raudes saga i Hauksbök) så forsvinder det snart nesten helt fra literaturen 
og fortrenges av Hvitserkr som först nevnes i håndskrifter fra det 14 århundrede 
og senere; og i håndskriftet (A. M. 557 qv.) fra 15 århundrede av Eirik Raudes saga 
(likesom i andre sene utdrag av samme saga), står det Hvitserkr istedenfor Blåserkr. 
Ikke i noget islandsk håndskrift har jeg fundet begge navne brukt samtidig, det er 
enten det ene eller det andet, og ingenstedes findes begge omtalt som to forskellige 
steder på Grönlands kyst. Det tör derför vere noget forhastet når man hittil uten 
videre har gåt ut fra at det skulde vere to »fjeld>, det ene et stykke nord på Grön- 
lands östkyst mens det andet skulde ligge ner Cap Farvel. Allerede tidlig opfatte- 
des de som fjeld. > 
Gåtans förklaring synes vara denna: 
Hvitserk, det höga berget, som var landkänning af Grönland och i senare tid 
bar ett sjömärke »för att varna de sjöfarande för Grönland», var efter allas mening 
beläget i närheten af Cap Farvel! — enligt FINNUR JONSSON's mening var det identiskt 
med Cap Farvel. Som bekant, är sydspetsen af Grönland äfven nuförtiden icke täckt 
af is, men straxt norr om det nordligaste sundet, Allumlengri, i den sydgrönländska 
arkipelagen, vidtager ett vildt alplandskap med några af de högsta fjälltoppar som 
finnas på hela östkusten, hvilka numera mest äro snötäckta och torde omgifvas, väl 
icke af själfva inlandsisen, men af mer och mindre sammanhängande gletscher. I 
denna trakt har man efter min mening att söka de gamla sagornas Blåserk, hvilket 
på Erik Rödes tid med skäl benämndes så, emedan det då ännu ej var omgifvet af is 
och snö, hvilket inträffade några århundraden senare under isblockadens och klimat- 
försämringens inflytande och förorsakade att namnet Blåserk (blå = svart) förändra- 
des till »Hvitserk>. 
Blåserk, alias Hvitserk, spelar en viktig roll i alla de gamla segelanvisningarne, 
emedan den var landmärke af Grönland. 
Erik Röde hade för afsikt att uppsöka Gunbjörnskär. Han kom från hafvet 
till land vid Midjökeln (eller »Mikla»jökeln) och det ställe som kallas Blåserk. I 
BJÖRN JONSSON's afskrift heter det: 
"item fraa Sneffelsnes aff Island fom er ftatift till Brönland 2 dage thou netters fegling 
rett i wefter att 3eylle oh da ligger Bunbjörnshier rett paa mittwegen emellum Brönland och 
Yfsland.” 
! I IvArR BåRDssoN's beskrifning kallas Hvitserk »ett höitt Bergh, ner Hvarf...» 
