KUNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 51. N:0O 2. 63 
hydrografiska förhållanden, och man tvingas till den slutsats, att den salta under- 
strömmen under medeitiden har varit mera intensiv än nu, så att underlagret i 
Östersjön stått vid högre nivå och ytlagret varit tunnare, hvarigenom det vid in- 
träffande kalla vintrar kunnat frysa. Någon annan förklaring gifves icke. 
Hurudant var Östersjöns tillstånd vid den tid, då isläggning under kalla vint- 
rar understundom kunde inträffa? På grundval af de svenska undersökningarne kan 
man besvara den frågan. 
Fig. 19 framställer isohalinernas läge i västra Östersjön, sådant det fanns 
af L. F. EKMAN i augusti 1877. Man ser, att det salta blandningsvatten som bildats 
i Kattegat och Belten genast efter att det inkommit i Östersjön afrinner längs bot- 
ten till det stora bäckenet öster om Bornholm, hvilket underströmmen nu för tiden 
ej förmår fylla till högre nivå än 40—530 meter från ytan norr och öster om Born- 
holm och 60—70 meter från ytan i det stora bäckenet öster om Gottland. Om 
underströmmen ökades så, att det salta vattnets nivå höjdes c:a 9—10 meter omkring 
Bornholm, så skulle Östersjön kunna tillfrysa såsom skedde på 1300- och 1400-talen. 
Följande tabell innehåller resultaten af 3 lodningar vid stationen S; öster om Born- 
holm, där djupet är 95 meter och ytskiktet, som innehåller vatten af likformig salt- 
halt (7.25 Joo), är 50 meter tjockt. 
153 augusti 1904 3 november 1904 135 mars 1903 
55721 Hat N.o15” 391 Long. 0. 557 20' Lat. N. 15” 30! Long. O: 53" 20' Lat. N: 15” 30' Long. 0. 
Djup Temperatur Salthalt Temperatur Salthalt Temperatur Salthalt 
0 m. 157-09 20. T.29 ”/00 10R2LG- 1.29 [oo 22O. 1.39 ”/00 
10 > 14?.61 > FRE IL URPAPRE T22TAn? 2719 T.39 
20 3 14.60 > TOHy 3 102:23 (3 T2Syrr? 2.08 T.A43 
30 > 13”.40 > 1:25 10?.:23 7.29 27.15 HiSG a 3 
40 > 49.70 > T.32 > 107235 3 T29: nö 22.20 T-67 
50 >» Sd 62 3 10.2 > Ut 9.42 3.40 9.15 
1509 3.64 > 16.04 > ATI 16.06 Di 38 13.61 
ÖS Ör52 3 FE02nRS)r 3”.70 16.38 4” .59 16.03 
Af ofvanstående tabell är lätt att beräkna, att ytskiktet hade afgifvit c:a 30,000 
kalorier pr kvadratmeter! åt atmosfären ifrån augusti till november. Från november 
till midten af mars hade c:a 367,500 kalorier afgifvits från hvarje kvadratmeter af 
hafsytan. Ytskiktets temperatur hade under tiden sjunkit från i medeltal 97.7 OC. till 
2”.36 C. eller med 7.35 grader. Om ytskiktet hade varit c:a 35.7 meter tjockt i stället 
för 50 meter och hade afgifvit samma värmemängd, 367,500 kalorier, åt luften, så 
skulle dess temperatur hafva sjunkit till fryspunkten = —0".5 OC. och isläggning af 
öppna Östersjön öster om Bornholm hade inträffat i mars 1905. Vi kunna pröfva 
denna beräkning äfven på Östersjön norr om Bornholm, hvarifrån man har lodningar 
1 Värmeutbytet mellan hafvet och atmosfären beräknas under förutsättning af stillastående vatten, hvilket 
är tillåtligt när det icke gäller absoluta värden utan jämförelse mellan förhållandena under olika årstider. 
