64 O. PETTERSSON, KLIMATFÖRÄNDRINGAR I HISTORISK OCH FÖRHISTORISK TID. 
i november 1904 och mars 1905. Svenska stationen S; ligger i sundet mellan Skåne 
och Bornholm. 
6 november 1904. 15 mars 1903. 
555 20- Lat. NI VASNAGET Ones O: 55006 DANNE TASPYGUTLoNg RO, 
Djup Temperatur Salthalt Temperatur Salthalt 
0 m. POE T.54 Yoo 218 EN T:5000 
ORG NORBG HSA 280 & 'T.56 MD, 
2006 10”.59 > Hoa 2LOEA TÖS a 
301735 10?.63 > 7.67 27015 7.80 
403 UNSESTAS 11.56 FAS 8.04 >» 
60 > 11”.25 14.52 5 13:72 
68 > BLIBT SKOLAN ISA 13:87 03 
Här hade ytskiktet, som är c:a 40 m. tjockt, afgifvit 340,009 kalorier per 
kvadratmeter under tiden d. 6 nov. 1904 till d. 15 nov. 1905. Därvid hade dess 
temperatur sjunkit från 10.6 till 2216 C. Hade ytskiktet varit c:a 10—12 meter 
tunnare hade det genom samma värmeförlust reducerats till en temperatur något 
under 0”. Det är emellertid icke alla vintrar, som ytvattnet afkyles så litet som till 
2.3 C. Under kallare vintrar, såsom 1896, nedgick dess temperatur till 1.3 C. För 
att tillfrysning skulle inträffa under en sådan vinter, behöfves endast en höjning af 
underlagrets nivå med 8—9 meter." Om saltvattnet inflödade så rikligt i Östersjön, 
att dess nivå i Bornholmssundet låge 30 meter under ytan i stället för 40—45 m., 
så skulle man kunnat trafikera isen mellan Skåne och Bornholm vintern 1896—1897 
men vintern 1893—1894 skulle hafvet varit öppet utan is. v 
Detta ger oss ledning att bedöma huru, mycket Östersjön har förändrat sig 
under de senaste 4—500 åren och det är på grund af dylika öfverväganden jag gjort 
den rekonstruktion af längdgenomsnittet genom västra Östersjön, som finnes å fig. 19. 
Genom en rikligare tillförsel af saltvatten skulle Östersjön i fysiskt afseende komma 
att förhålla sig såsom en af fjordarne i Kattegat, hvilka som bekant tillfrysa under 
kalla vintrar; och sillstimmen från Nordsjön skulle med den salta underströmmen 
kunna framtränga till Östersjöns portar liksom skedde hvarje höst under medeltiden. 
Det är icke någon särdeles stor förändring Östersjön behöfde undergå för att 
isläggning under stränga vintrar skulle inträffa och sillstimmen från hafvet skulle 
1 En liknande uträkning kan göras äfven för Östersjöns stora bäcken öster om Gottland, ehuruväl det 
tillgängliga observationsmaterialet är vida mindre fullständigt. Jag har funnit vid jämförelse mellan KRÖMMEL'S 
och MAKAROFF's undersökningar sommaren 1894 och vintern 1893 vid 57? 23' Lat. och 19? 51' Long. O, hvar- 
est ytskiktet, som står i värmeutbyte med atmosfären, är 70 m. tjockt, att detta skikt från juni till april påföl- 
jande år afgifvit något öfver 400,000 kalorier pr kvadratmeter och att dess medeltemperatur därvid reducerats 
från 6?.1 till 19.5 C. Om ytskiktet varit 53 m. i st. f. 70 m. skulle det afkylts till 0? och Östersjön kommit 
nära det tillstånd, då ett istäcke kan bildas. Hade vintern varit så kall, att ytskiktets medeltemperatur nedgått 
till 07.5 C skulle vattnet blifvit fryskallt redan vid en tjocklek af c:a 63 m. Med stöd häraf har jag rekon- 
struerat å sid. 62 bilden af den sannolika vattenfördelningen inom Östersjön för 700 år sedan. 
