4 F. R. KJELLMAN, OM BERINGHAFVETS ALGFLORA. 
Vegetationskarakteristik. 
Den del af S:t Lawrencebay, som undersöktes af mig, låg öppen för hafvet. Bott- 
nens byggnad var gynsam för algväxt. Mycken is, stadd i stark drift, fanns ännu vid 
värt besök. Vegetationens fördelning på de olika bottenregionerna var densamma som i 
Ishafvet, antagligen till följd af samma orsaker ". Den litorala regionen saknade all växt- 
lighet. Vegetationen var nästan uteslutande utbredd öfver den sublitorala regionen. Den 
var individrik, men enformig och af jemförelsevis ringa storlek och erhöll sin allmänna 
karakter af tvenne småväxta Laminariaceer: Laminaria bullata och Alaria crispa. Den 
sistnämda var i synnerhet ymnig. Andra mera framträdande beståndsdelar bildade Fucus 
evanescens f. limitata, Ralfsia deusta och på djupare delar af bottnen Delesseria sinuosa 
och Huthora cristata. 
Konyambay hade instängdt läge. Bottnen var af en mindre fördelaktig byggnad, 
mest bildad af mindre stenar. Vattnet var mycket slammigt. I bayns inre bröt isen upp 
under de dagar, fartyget här låg till ankars, och råkade under ebbtid i stark rörelse. Is- 
fot låg ännu ställvis qvar äfven 1 de yttre delarne af bayn. Det isfria litoralbältet egde 
en temligen rik och omvexlande flora, bildad till hufvudsaklig del af Fucus evanescens 
f. angusta, Dictyosiphon lippuroides, Dictyosiphon foeniculaceus, Scytosiphon lomentarius, 
Pylaiella litoralis, Sphacelaria aretica LTithothamnion loculosum och Hildbrandtia rosea. 
På ställen med mera gynsam bottenbyggnad intogs sublitoralregionen af en Laminariacé- 
formation, hvars hufvudbeståndsdelar utgjordes af Alaria dolichorhachis och Agarum Tur- 
nerti. Af andra sublitorala arter uppträdde i jemförelsevis temligen betydlig individmängd 
Cruoria pacifica, Alhlnfeltia plicata, Sarcophyllis arctica, Ralfsta deusta, Tithoderma fati- 
scens och Cheetopteris plumosa. Om vegetationen på den elitorala regionen är mig ingen- 
ting bekant. 
I Port Clarence fanns ingen is och vattnet hade till och med en ganska hög tem- 
peratur, hvilket säkert har sin orsak deri, att den varma Kuro Sivoströmmen här gör sitt 
inflytande gällande. Om ock sålunda denna vik är klimatiskt mera gynnad än de förut 
nämda asiatiska fjordarne, saknar den dock i öfrigt förutsättningarne för uppkomsten af 
en rikare, mera omvexlande och yppig algvegetation. Berggrunden består nämligen af 
lösa skiffrar, hvilket har till följd att bottnen bildas af lösa sand- och lerlager samt små 
skifferstycken, alltså är i hö 
ig grad ofördelaktig. Dertill kommer, att i vikens botten en 
! Jfr KIELLM. Alge arct. Sea, s. 20 och följ. 
