KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 23. N:0O 8. JA 
från alla andra Alarior, jag haft tillfälle att se. Habituelt och särskildt genom laminans 
ringa bredd i förhållande till längden liknar den visserligen flere af de andra här nedan 
beskrifna arterna af slägtet från Stilla oceanen, men intar genom den egendomliga formen 
på kostan en fristående ställning. I hög grad anmärkningsvärdt är, att den i denna 
karakter visar en ej ringa anslutning till den atlantiska ÅA. esculenta, hvilken hittills in- 
tagit en äfvenledes fristående ställning och bort liksom den också enligt min tanke fort- 
farande bör betraktas såsom enda representanten för en sektion af detta slägte. Det 
synes mig mycket antagligt, att båda dessa arter, A. esculenta och A. teniata, äro 
nära beslägtade med hvarandra, kanske utgångna ur samma typ, och att det är ur A. 
teniata, som sedermera åtminstone många af Stilla oceanens arter utbildat sig. Kostans 
form hos ÅA. teniata är dock icke fullt lik den hos A. esculenta, utan är så att säga 
intermediär mellan den och kostan hos de öfriga Stillahafs-arterna. Den är visserligen 
i genomsnitt fyrsidig och intryckt vid sidostyckenas utgångspunkt, men den begränsas icke 
utåt af fullt plana, utan af något bugtiga ytor, och hörnen äro starkare afrundade än fallet 
är hos ÅA. esculenta. Från A. esculenta skiljer sig dessutom ÅA. taeniata genom flere 
karakterer, såsom rhachis' form, sporofyllernas form och konsistens m. m., hvari den åter 
visar sig närmast beslägtad med andra i Stilla oceanen förekommande arter af slägtet. 
Alaria crispa Kjellm. mscr. 
A. minor, stipite brevissimo, subtereti, rachide compressa, demum longissima, muri- 
culata, abruptius in costam abeunte; lamina anguste lanceolata, vel lineari lanceolata, longius 
decurrente, tenui, dense undulato-plicata, crispata, luteo-brunnea; costa angusta, prominula, 
ancipiti, abruptius in alas abeunte; sporophyllis numerosissimis, fasciculatis, lineari spathu- 
latis, in petiolum attenuatis, 25—30 cm. longis, infra apicem 1—2 cm. latis, vulgo crispis 
et tota longitudine spiraliter tortis; soro? Tab. 3, fig. 3—7. 
S:t Lawrencebay, S:t Lawrence-ön, ymnig; sällskaplig inom öfre delen af sub- 
litoralregionen; steril. 
Artbeskrifning. Synes vara en bland de mindre Alaria-arterna. Cauloiddelens längd 
vanligen 15—20 cm., laminans längd 350—200 cm., dess bredd 9—12 cm. Stipes är 
mycket kort, stundom knappt mer än 1 cm. Rhachis, isynnerhet dess för tillfället sporo- 
phyllbärande del, är tydligt sammantryckt, i genomskärning bredt elliptisk. Dess längd 
ökas i mån växten blir äldre. Äldre rhachisdelar med två rader knölar, — rester efter 
de affallna sporophyllerna. Ofvan sporophyllerna sammandrages cauloiddelen starkt och 
öfvergår derför mera tvärt i kostan. Denna är två-eggad, stundom mer upphöjd på ena 
än på andra sidan, alltid tydligt begränsad mot sidostyckena, sålunda samma form som 
hos arterna A. membranacea J. G. Ag. och A. grandifolia J. G. Ag., möjligen blott något 
högre än hos dessa arter. Laminan är smalt lancettlik eller jembredt lancettlikt, temligen 
långt nedlöpande, med andra ord af i det närmaste samma form som hos A. esculenta 
eller A. dolichorhachis. Den är mycket tunn, membranös, af ljust gulbrun färg, rikt vågigt 
veckad och mycket starkt krusig, särskildt på den nedersta delen. Sporofyllerna äro 
mycket talrika, knippade, jembredt spadlika, nedtill afsmalnande till ett skaft, dock utan 
gräns mellan skaft och skifva, tunna, långa och smala, oftast krusiga och till hela sin längd 
korkskruflikt vridna med täta vindlingar. De insamlade exemplaren voro sterila. 
