KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 23. N:o 8. 43 
S:t Lawrencebay; Konyambay; S:t Lawrence-ön; på båda ställena ymnig; något 
sällskaplig på sublitoralregionen, såsom beståndsdel af Laminariacé-formationen; steril. 
I norra delen af Beringhafvet når arten icke någon betydligare storlek. Bland en 
stor mängd vid S:t Lawrence-ön insamlade exemplar finnes intet, som när en meters 
längd. Stipes' längd har jag funnit vexla mellan 3 och 12 cm. och tjockleken uppgår till 
8 mm. Nedtill är den i allmänhet plan-konvex, upptill hos äldre exemplar nästan helt 
platt. Laminan är till färgen mättadt gulbrun, 20—30 cm. bred, nedtill med kanterna 
något invikna. Kostan är alltid af betydligt fastare konsistens än sjelfva sidostyckena, 
1—2 cm. bred. 
Cymathere triplicata (Post. et Rupr.) J. G. Ag. 
De Lamin. p. 30. Laminaria triplicata Post. et Rupr. TI. Alg. p. 10. 
Descr. Cymathere triplicata J. G. Ag. 1. c. 
Fig. Laminaria triplicata Post. et Rupr. 1 c. t. 10. 
Beringön; ett tjugutal exemplar insamlades, uppkastade på stranden. Växande 
träffades den icke, men utan allt tvifvel är det en sublitoralväxt. De funna exemplaren 
voro fästade på musselskal och små stenar. Alla voro sterila. 
Laminaria longipes Bory. 
DicE RClässtnOp: mSONSEC da Or Al SPEC. JAlS;Isp 33. 
Descr. Laminaria longipes Aresch. Obs. Phyc. 4, p. 15. 
Beringön, mycket ymnig; sällskaplig på Balanus-bäddar inom den litorala regionen; 
med sporangier. 
Genom sin skottbyggnad skiljer sig denna art från nästan alla andra arter af Lami- 
naria-slägtet och torde derför böra uppfattas såsom typ för antingen ett särskildt slägte 
eller åtminstone en särskild sektion af slägtet Laminaria. ARESCHOUG har på anf. st. 
påpekat denna egendomlighet, om hvilken han vunnit insigt genom undersökning af åt- 
skilliga exemplar af arten, som han erhållit till granskning ur Vega-expeditionens samlingar. 
Växten har ett rikgrenigt krypande, rotslående rhizom, som utsänder talrika verti- 
kala skott, hvilka bestå af en merendels lång, trind stipes och en terminal, jemförelsevis 
mycket smal, fast, nästan läderartad lamina, som till formen oftast är jembred med af- 
rundad bas eller jembredt lancettlik. 
Det är en liten växt; det största exemplaret bland ett par hundra i min samling 
har skotten 80 cm. långa, 4 cm. breda. Hos en mängd exemplar är laminans bredd ej 
mer än 0,;—1 cm. Sorus utbildas vid eller i närheten af laminans bas och sträcker sig 
oftast öfver nästan hela eller större delen af laminans bredd. 
Laminaria Bongardiana Post. et Rupr. 
TlssA IS: pia dö: 
f. subsessilis Aresch. 
Obsinbhyck Anp: 35: 
Descr. Hafgygia Bongardiana f. subsessilis Aresch. 1. c. 
Beringön, temligen ymnig; något sällskaplig inom litoralregionen; steril, 
