44 F. R. KJELLMAN, OM BERINGHAFVETS ALGFLORA. 
f. bifureata Post. et Rupr. 
I: Gah 
Descer. Hafgygia Bongardiana f. furcata Aresch 1. c. 
Fig. Laminaria Bongardiana, bifurcata Post. et Rupr. 1. c. t. 14. 
Beringön, temligen ymnig; något sällskaplig inom nedre delen af litoralregionen 
och öfre delen af den sublitorala; med sporangier. 
f. teniata Post. et Rupr. 
Laminaria teniata Post. et Rupr. 1. c. p. 10. 
Descr. et Fig. Laminaria teniata Post. et Rupr. 1. c. et t. 38. 
Beringön, ymnig; sällskaplig inom den sublitorala regionen; steril. 
f. elliptiea; novum nomen. 
Descr. Hafgygia Bongardiana f. normalis, Aresch. 1. c. 
Fig. Laminaria Bongardiana Post. et Rupr. 1. ce. t. 13. 
Beringön, ymnig; sällskaplig inom den sublitorala regionen, jemte f. teniata en 
hufvudbeståndsdel i Laminariacé-formationen; sporangiebärande. 
I sin framställning (anf. st.) af Hafgygia Bongardiana, hvilken åtminstone till största 
delen grundar sig på material, samladt af mig under Vega-expeditionen, har ÅARESCHOUG 
enligt min åsigt gjort sig skyldig till en ej fullt riktig uppfattning af arten. Han har 
under den fört växter, hvilken såväl på torkade, men särskildt på lefvande exemplar äro 
lätta att skilja från L. Bongardiana och säkert tillhöra andra arter. Det är den grupp, 
hvilken af honom beskrifves under 1. forma normalis, a. 
Af artens former är f. subsessilis den minsta. Den eger intresse genom den anslut- 
ning den visar till L. sessilis AG. Stipes är nämligen hos den nästan omärklig. Man 
skulle till och med kunna säga, att stipes saknas och att rötterna utgå från laminans 
tjocka, kilformiga bas. 
Karakteristisk för f. bifureata är den korta, breda, njurlika laminan. Ofta har väx- 
ten, såsom dess namn skall ange, stipes gaffelgrenig. Detta är dock icke egendomligt för 
denna form. Hos den form, som väl kan betraktas såsom den typiska, f. elliptica, ut- 
märkt genom långsträckt, elliptisk eller bredt aflång lamina, inträffar ej sällan att i följd 
af en mycket djupt gående uppflikning af laminan den ursprungliga vegetationspunkten 
ersättes af tvenne nya, hvardera bildande en kort stipes och en lamina. Det kan till och 
med hända, att hos denna form stipes grenar sig gaffellikt icke blott en utan två gånger. 
Laminaria temata Post. et Rupr. hör utan tvifvel under L. Bongardiana. Den eger denna 
arts hufvudkarakter: en kort, upptill plattad, vigglik stipes, som utan gräns öfvergår 1 
en tjock, slät, gulbrun lamina. I [1 Alg. tafl. 38 är ett ungt exemplar af denna form 
afbildadt. Den når äfven den betydande dimensioner. Af de två största exemplar, jag 
anträffade, hade det ena stipes 11 cm. lång, laminan 234 cm. lång, 22 em. bred, det an- 
dra stipes 9 cm. lång, laminan 217 cm. lång och 16 cm. bred. Det senare hade laminan 
hel, det förra laminan delad i 3 flikar. De angifna måtten visa, att denna form har 
laminan af stor längd i förhållande till bredden. Ett stort exemplar af f. elliptica med 
8 cm. lång stipes hade den 3 meter långa laminan 70 cm. bred. Hos f. bifurceata uppgår 
