KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 23. N:o 8. 47 
någon del af sin omkrets begränsade af celler, som genom olika form och mindre storlek 
afvika från mellanlagrets öfriga celler. 
Sorus utbreder sig såsom ett bredt, oregelbundet bälte öfver de tillgränsande delarne 
af den äldre och yngre laminan och liknar till byggnaden den hos öfriga Laminarior. 
Arten synes vara närmast beslägtad med L. nigripes, men är skild från denna ge- 
nom de tvenne buckelraderna, genom mindre storlek, annan form och färg, laminans ytterst 
lösa konsistens, olika laciniering och något olika struktur. 
Fam. Enecoelie2&. 
Soranthera ulvoidea Post. et Rupr. 
NSAID SSOREC fr väapT:r Ale: Och. ps ov. 
Descr. Frons saccata, simplicissima, intus cava, duplice tela cellularum constituta, 
superficiali e cellulis parvulis coloratis, stratum unicum, interiore e cellulis hyalinis, strata 
3—4 formantibus contexta. Sporangia pyriformia et paranemata clavata, multiarticulata 
in soros hemisphericos, maculaxformes, majores per totam frondem sparsos collecta. Tab. 7, 
lg. 4—53. 
Beringön, temligen ymnig; något sällskaplig inom  litoralregionen, epifytisk på 
Rhodomela larix; rikligt sporangiebärande. 
Växtens vidfästningsorgan utgöres af en mängd från skottets bas utgående, greniga, 
endokromförande celltrådar, hvilka äro mer eller mindre sammanfiltade och slutligen så- 
som ett hylle omgifva grenspetsarne af Rhodomela larix. 
Skottet uppnår en längd af 3—4 cm., har formen af en nästan klotformig, tjockt 
päronformig eller ellipsoidisk vattenfyld säck, som torkad har en olivbrun färg. Säckens 
vägg är hinnartad och sammanfaller, då växten torkas. Den bildas af 4—5 cellager. Det 
yttersta består af endokromförande, små, mångsidiga, i tvärgenomskärning nästan qva- 
dratiska celler. De två eller tre näst yttersta cellagren sammansättas af likaledes mång- 
sidiga, nästan isodiametriska celler, men dessa äro endokromlösa eller åtminstone mycket 
endokromfattiga, betydligt större än ytcellerna och större ju längre inåt de ligga. Det 
innersta cellagret består af stora, hyalina, i skottets längdriktning sträckta celler. Med 
hänsyn till skottets form och byggnad kommer växten sålunda temligen nära slägtet 
Asperococcus. Med hänsyn till sori byggnad skiljer den sig betydligt från detta. Sori äro 
talrika, strödda öfver hela skottets yta, stora, till formen nästan halfklotformiga, vid tork- 
ning svartbruna. Hvarje sorus bildas af utdraget päronformiga eller ellipsoidiskt päron- 
formiga, 40—50 u långa, 20—25 u tjocka sporangier och klubblika, mycket smalskaftade, 
af 10—153 celler bildade, ungefär 125 wu långa och upptill 10—12 wu tjocka parafyser, 
Deras 5—6 öfre celler äro mycket rika på endokrom och vid mellanväggarne något sam- 
mandragna. Toppceellen är nästan klotrund, dock föga större än den tillgränsande cellen. 
Ralfsia deusta (Ag.) J. G. Ag. 
Ralfsia? deusta J. G. Ag. Spec. Alg. 1, p. 63. Zonaria deusta Ag. Syn Alg. p. 40. 
Descr. Ralfsia? deusta J. G. Ag. 1. c. 
Fig. Fucus fungularis F1. Dan. t. 420. 
