KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 23. N:o I5. 61 
3. H."stiptotrichum ALMQU. n. subsp. 
Cauwlis subgracilis — sat cerassus + firmus erectus plerumque leviter flexuosus 
40—60 ctm. altus infra medium 2—3 folius, inferne pilis horizontalibus longis albidis 
tenellis dense hirsutus sparsim — sat dense floccosus, superne pilis mollibus albidis 
densiusculis — sparsis et glandulis solitariis — sparsis obsitus sat fioccosus, infra 
anthelam pilis firnuoribus longis + obscuwris et glandulis densioribus obtectus + tomen- 
tosus. Anthela alte v. profunde umbellata skepe uno alterove ramo distante aucta, 
sat magna postea laxa basi bracteis subfoliaceis haud raro suffulta, acladio 15—40 
mm. longo, ramis longis + patentibus subarcuatis superantibus pedicellisque brevibus 
approximatis + dense tomentosis glandulis inferne sparsis superne densiusculis — 
sat densis pilis mollibus albidis sparsis v. sub involucro densiusculis — densis obtectis. 
Involucra + lata cylindrica basi rotundata postea truncata brevia 6,,—8 mm. longa 
+ obscure v. dilute canescenti-viridia, pilis mollibus albidis v. fuscescentibus basin 
versus densius congestis superne sparsioribus — raris vestita et glandulis brevibus 
densis superne frequentioribus floccis ima basi sat densis — densis ceterum in dorso 
squamarum sparsis obtecta. Squame sat late + lanceolate, intermedix apice ob- 
tusulze, intima acute dorso angusto apicibusque obscure ceterum plerumque late 
viridi-marginate. Folia rosularia leete viridia 6—38, exteriora + anguste obovato — 
spathulato-lanceolata, intermedia + oblonge lanceolata interiora anguste lanceolata — 
lineari-lanceolata, supra setis sat densis — densis, 2—3,5 mm. longis floccis raris 
minutis obtecta, subtus pilis mollioribus im nervo dorsali frequentioribus et floccis den- 
siusculis vestita. Folia caulina plerumque lineari-lanceolata, subtus densius floccosa 
et parcius pilosa. Calathidium parvum — sat parvum luteum, eximie radians. Ligule 
marginales parum laceratee. 
Denna vackra och utmärkta form, hvilken inom Skandinavien äger en ganska vid- 
sträckt utbredning, kännetecknas genom den fåbladiga stjelken och de jemförelsevis talrika 
rosettbladen, hvilka jemte vid blomningen och senare ur bladvecken utvecklade rosetter 
och korta nedliggande stolonartade, sedermera till bågböjda flageller utvecklade bildningar, 
äro samlade till en mer eller mindre rik bladtufva, vidare genom den vanligen redan 
tidigt glesa och långa vippan, hvars grenar sedermera sträcka sig långt öfver akladiet och 
i sina toppar bära korgarne flocklikt samlade på jemförelsevis korta skaft, medelstora korta 
holkar af en karakteristisk ljusare eller mörkare gråaktigt grön färg samt i ögonen fallande 
glesa korgar. Fjällen, isynnerhet de inre, hafva breda gröna kanter (endast en mer eller 
mindre smal strimma utefter ryggen samt spetsarne äro mörkfärgade) och äro vid de yttres 
bas tätt, utefter den mörkare ryggen glest stjernhåriga. Håren variera 1 längd och täthet, 
men äro alltid tätast hopade vid korgbasen och på skaftets öfre del, hvaremot glandlerna 
på holkarne äro talrikast mot fjällspetsarne. De variera för öfrigt än ljusare, än mörkare, 
Vestsvenska former synes oftast hafva tätare, östsvenska glesare indument. 
