KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 23. N:o |5. 63 
Ansluter sig ganska nära till föregående, under hvilken den på grund af sin ringa 
utbredning här ställes som varietet, ehuru den på grund af sina karaktärer måhända torde 
intaga en högre rang. Den skiljes hufvudsakligen genom bredare, mörkare gröna blad, 
kraftigare utvecklade men glesare glandler och tätare stjernludd på holkar och skaft samt 
öfverallt i vippan glesare, mörkare och längre hår. Stjelken är dessutom kraftigare, gröfre, 
vippan vanligen mycket rikblomstrig, regelbundet flocklik, eller rätt ofta något kvastlik 
med långt öfverskjutande, bågböjda grenar. Vippgrenarne äro dessutom längre ned för- 
grenade än hos föregående och korgskaften till följd deraf längre. 
En något hårigare form närmande sig föregåendes sparsammare håriga former är funnen vid Borgholm 
på Öland (S. ALMQuisTt). Typisk är den för öfrigt derstädes anträffad vid Mörbylånga och Högsrum (J. WICK- 
BOM) samt i Småland, Kalmar vid Svaneberg (J. WicKBOM), Loftahammar socken, Horsö (N. C. KINDBERG) 
och i Blekinge, Nettraby (K. HELGESSON). 
4. H. ”tabergense n. subsp. 
Caulis sat gracilis leviter flexuosus, 40—60 ctm. altus, 2—3 folius, inferne 
pilis densiusculis — sparsis mediocribus suberectis vestitus, leviter floccosus, superne 
pilis raris — sparsis glandulis solitariis, infra anthelam pilis raris longis obscuriori- 
bus glandulis sparsis obtectus sparsim stellatus. Anthela umbellata Vv. subumbellata 
+ laxa, acladio 15—20 mm. longo ramis + erectopatentibus superantibus pedicellisque 
medioecribus pilis obscuris longis raris — rarissimis Vv. fere mullis (in pedicellis su- 
perne paullwum densioribus) glandulis sparsis obtectis sat dense canotomentosis. TIn- 
voluera obscuwre canescentia 7—7,5 mm. longa cylindrica basi ovoideo-rotundata, inferne 
pilis mollibus longis sat densis glandulis sparsis brevibus, superne pilis densiusculis v. 
sparsis (— raris) glandulis sat densis obtecta, ubique Hoccis densis — densiusculis 
tomentella. Squame + lanceolato-lineares acute v. obtusiusculze, exteriores + ob- 
scurg&e anguste viridi-marginate, interiores + late margmate. Folia + lanceolata — 
lineari-lanceolata viridia supra setis + densiusculis 1,5—2,5 mm. longis foccis »aris, 
subtus pilis mollioribus Hoccis sparsis vestita. Folia caulina + linearia acuta foccosiora, 
summum ad medium caulis affixum.  Calathidiwm parvum lete luteum. 
Ansluter sig med afseende på beklädnaden till föregående, med hvilken den måhända 
är närmast beslägtad, men har i vippan och på holkarne ännu glesare indument. För 
öfrigt är den skild genom mörkare holkar, hvilkas fjäll hafva bredare mörk rygg och 
smalare gröna kanter, kortare, mera hopdragen vippa och smalare mer eller mindre smalt 
lancettlika, kortare och glesare håriga blad. Såväl i habitus som genom sina smala spetsig 
blad, sin kortare, på stjelkens nedre del styfvare samt uppåtrigtade hårighet, de rikligare 
stjernludna holkarne m. m. närmar den sig rätt betydligt H.” setigeriforme, hvilken dock 
lätt skiljes genom sin rikliga hårighet och saknad af glandler. 
Är endast funnen på följande ställen i Småland: Taberg (C. A. GUSTAFSSON); Kalmar, Ryssbylund (ÅA. 
EGERSTRÖM) och Fagerhults socken (G. LIND). 
