KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 23. N:o |b. 89 
H. dubiifolium N. P. 
(= H. f polymnoon X ? Pilosella = trichoscapoides). 
H. macranthelum N. P. subsp. dubiifolium N. P. 1 c. p. 476. 
Denna intressanta form, insamlad af G. E. HYLTÉN-CAVALLIUS i Småland, Värend, 
Ormesberga, och enligt hans antagande hybrid, synes förekomma i tvenne skilda former, 
hvilka förtjena en närmare undersökning i naturen. Den ena af dessa, af hvilken före- 
ligga såväl vilda som af G. E. HyYLTEN-CaVALLIUS vid Böksholm i Småland (1881) odlade 
exemplar, är den form, N. P. i anförda arbete afse. 
Den utmärker sig genom högväxt 2—3-bladig, korthårig och glest glandelhårig, 
ganska stjernluden stjelk med gles, subfurkat eller kvastlik vippa, hvilken hos några exem- 
plar är till öfre delen flocklik. Korgar 5—7, mörka, föga stjernludna, 7—8 mm. långa, 
liksom de temligen tätt stjernludna skaften klädda af korta eller medellånga, temligen täta, 
fina men styfva, mörka hår och täta, korta, tjocka glandler. På inflorescensgrenarne och 
korgskaften samt stjelkens öfre del äro bland de normala glandlerna inblandade längre, 
hvilka ofta uppträda gruppvis och ibland t. o. m. äro lika långa som håren. I vippan 
får den härigenom till beklädnaden många likheter med HH." delicatulum och H.> horren- 
tipes. Fjällen äro temligen breda, afsmalnande i en trubbig spets. Bladen äro långa och 
smala, långskaftade, rent gröna, undertill något blåaktiga och tätt stjernludna, ofvan glest 
stjernhåriga, för öfrigt på båda sidor klädda af glesare eller tätare, korta eller medellånga 
hår, de yttre bladen bredare, spadlikt aflånga eller aflånga, de inre tunglikt lancettlika, 
spetsiga. Stoloner temligen långa och fina, ofvan kolorerade, hos odlade exemplar rikt 
korthåriga och försedda med smala, långa, spetsiga, nästan jemnstora, hos vilda vanligen 
mot spetsen decrescerande blad. Från det öfre, föga utvecklade stjelkbladet utgår ofta en 
fåblomstrig gren; odlade exemplar äro ofta förgrenade ända till basen. Hos dessa synes 
äfven hårigheten på holkär och skaft vara glesare. 
Den andra, på samma ställe anträffade formen är lågväxt med från midten eller 
högre upp gaffelgrenad, 2—23-blomstrig stjelk, vanligen nedom midten försedd med ett 
rätt väl utveckladt, lancettlikt, spetsigt stjelkblad. Holkarne äro mörka, stora, 9—10 rm. 
långa, liksom skaften tätare glandelhåriga och klädda af mörka, ljusspetsade hår, samt vid 
basen liksom skaften rikligare stjernludna. Bladen äro från omvändt äggrundt-lancettlika 
till lancettlika, det innersta skarpspetsadt. <Stolonerna såsom hos föregående. HFlageller 
flera, 2—3-blomstriga. 
Båda dessa former hafva till indumentet stor likhet med hvarandra. Antingen äro 
de att uppfatta såsom olika kombinationer af samma hybrida förening eller är den senare, 
hvilken i morfologiskt afseende står lägre, att anse som en återvändande hybrid till den 
Pilosella-form, hvilken är den ena af föräldrarne. Den påminner i flera afseenden såsom 
1 växtsätt, bladform och stoloner mera om Pilosella än den förstnämda, och äger till hol- 
K. Sv. Vet. Akad. Handl. Band. 23. N:o 15. 12 
