94 H. DAHLSTEDT, BIDRAG TILL SYDÖSTRA SVERIGES HIERACIUM-FLORA. 
flera afseenden åt H. Zizianum, isynnerhet dess nordliga former. Vissa egendomligheter 
1 vegetativa systemet såsom i bladfärgen, stjelkbladens form m. m., tyda på att slägtskapen 
med dessa senare ej är så aflägsen. Från AH." glomeratulum, hvilken den otvifvelaktigt 
står närmast, skiljer den sig förnämligast genom mörkare holkar, jemte skaften försedda 
med talrikare, mörka (svarta), styfvare och gröfre hår, spetsigare blad af ännu mera i 
blågrönt dragande färg samt mindre, 1 kanten ej glesa calathidier. En form från Löfsta, 
Gotland (S. ArMQuIsT) är i flera afseenden intermediär, ehuru otvifvelaktigt att föra hit. 
På Gotland, der H." glomeratulum, så vidt kändt är, åtminstone synes vara sällsynt, tyckes denna der- 
emot förekomma rätt allmänt och ersätta den. Den är derstädes anträffad från följande ställen: Visby, Myr- 
väldet; Lummelund; Tingstäde; Lärbro socken, Angelbos (S. ALMQuistT) samt vid Hessle i Fleringe (M. M. FLo- 
pERUS): Etelhem (K. JOHANSSON) och Klintehamn (K. F. THEDENIUS). Vidare anträffad i Östergötland vid 
Rogslösa (ÅA. WIrRÉN); Aby nära Norrköping (P. Orsson); Ombergstrakten och Ödeshögs socken, Sjöstorp (G. 
ANDERSSON). Småland, Braas i Dref (G. E. HYyLTÉN-UAVALLIUS), något afvikande. För öfrigt funnen i Stock- 
holms skärgård, flerestädes (S. ALmQuist) och vid Asaboda vid sjön Unden i Vestergötland (A. CALLMÉ). 
4. H." glomerosum n. subsp. 
DARLSTS Eier: exs kast. LD. 20: 
Caulis medioeris crassus Vv. cerassiusculus basin versus 1—2 foliis + evolutis 
instructus, inferne pilis mediocribus mollibus sparsis — densiusculis foccis sparsis — 
subdensis, superne pilis solitariis obscwris glandulis et floccis sparsis, sub anthela 
glandulis crassis migris densiusculis floceis densis vestitus. Anthela + glomerata 
umbellata Vv. subpaniculata ramis pedicellisque xequantibus v. aliquantulum superantibus, 
dense tomentosis glandulis mnigris crassis sat confertis vestitis. Acladiwm breve 
10—15 mm. Involucra obscura erassa, 7—8 mm. longa, basi ovoidea postea trun- 
cata. Squamdae acute v. apice ipso obtusiusculx + anguste viridi-marginatae olandulis 
nigris confertis pilis nigris raris v. sparsis, Hoccis sparsis — densiusculis vestitae. 
Folia rosularia + anguste oblonga — anguste oblongo-lanceolata v. lanceolata acuta 
— acutiuscula, supra setulis sparsis — densiusculis foccis raris — sparsis, subtus 
pilis frequentioribus (prsesertim in nervo dorsalo) floccis densiusculis obteeta. Sto- 
lones breves epigei v. subhypogeei. Calathidium medioere (20—22 mm. D.) radians. 
Flores lutei. Ligule marginales lacerate. 
Denna form står betydligt nära IH." glossophyllum, från hvilken den bland annat 
skiljes genom lägre, gröfre växt, större, i tätare vippa stälda korgar, hvilka äro mörkare 
och jemte glandler äfven hafva glesare eller talrikare mörka hår, isynnerhet på de yttre 
fjällen och de inres spetsar. Stjelkbladen äro derjemte fästade närmare basen af stjelken, 
hvilken jemte bladen (isynnerhet de senare) är tätare och längre hårig och rikligare 
stjernluden. - Blomstren äro dessutom tydligt större och af något mörkare, renare färg. 
Under holkarne och någon gång på holkskaften finnes stundom några få längre mörka 
hår utvecklade. På torr eller mager mark utbildar den utom rosetter få eller obetydliga 
