KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 23. N:o |Å5. 97 
6. H." microtrichum n. subsp. 
Caulis erectus crassiusculus, 3—5 dem. altus, prope basin 1—2 phyllus sxepe 
foliolo ad medium affixo, inferne pilis minutis rigidiusculis sat densis scaber medio- 
eriter floccosus, superne pilis sparsis minutis glandulis raris — sparsis floccis sparsis 
— subdensiusculis, sub anthela glandulis sat densis pilis solitariis immixtis floccis 
frequentioribus vestitus. Anthela + dense pamiculata v. umbellata polycephala, ramis 
pedicellisque zequantibus tomento denso albidis glandulis subcerinis minutis confertis 
pilis brevissimis sparsis sub involucro densioribus obtectis. Involucra parva, 5—6 
mm. longa, viridi-obscura. Squame anguste obtusiuscule v. subobtusr late viridi- 
marginat:se pilis obscuris V. fuscescentibus brevissimis confertis glandulis minutissimis 
mediocribus immixtis vestitae, dorso sat dense marginibus leviter floccose. Folia 
viridia + angusta, exteriora spathulato-lingulata v. lingulata, interiora + anguste — 
lineari-lanceolata denticulata (v. etiam runcinato-undulata), supra setulis subdensius- 
culis foccis sparsis vestita, subtus densius floccosa et sat dense pilis brevibus obtecta. 
Calathidium parvum (e. 15 mm. D.) lete lutescens. Ligule marginales haud laceratee. 
Lätt igenkänlig på de små holkarnes beklädnad af ytterst korta, täta, mörka, något 
hvitspetsade hår och få glandler samt den för öfrigt egendomliga, på inflorescensgrenarne 
korta hårigheten och de små glandelhåren. Dessutom utmärkt genom den korta, något 
styfva hårbeklädnaden på bladen, hvilka ofta hafva småtandade till och ned ojemna och 
krusigt veckade kanter. Ehuru troligen stående närmast föregående, med hvars form, 
b. lärts, den i vippan företer flera likheter, påminner den dock mycket dels om H. > polym- 
noon b. rindoicum, exempelvis hvad indumentets fördelning beträffar, dels om H." nigrans, 
till hvilken den möjligen kan anses som en omedelbar öfvergångsform. 
Anträffad 1881 på den gräsbevuxna kamalbanken vid Bergs slussar i Östergötland ymnigt af P. DE LAVAL, 
hvilken äfven insamlat samma form vid Vreta kyrka i närheten; sedermera af mig återfunnen vid Berg 1887, 
men mindre ymnigt, växande i sällskap med H.” glomeratulum. 
Här må anföras, att vid Bergs och Brunneby slussar i Vreta socken, der på kanalbankarne H.” glomera- 
tulum, H.” tenerescens, H.” horrentipes, H." Auricula m. fl. ymnigt växa blandade om hvarandra, ett färre antal 
individ af sannolikt hybrid natur påträffats såsom: 
1. HH.” glomeratulum X Ftenerescens, stående midt emellan båda föräldrarne. 
2. HH." glomeratulum X " horrentipes, hvilken mest liknar H. X horrentipes till beklädnad, men till vippans 
utseende och fjällens form mest påminner om H.” glomeratulum. Den erinrar äfven till vippan om b. hirtius af 
den senare, ehuru håren äro längre, mörkare och tätare. 
3. H." glomeratulum X Auricula. Påminner habituelt om H. Auricula, äfvensom till bladform och sto- 
loner samt holkens form och glanshårens längd, men erinrar till den rikare beklädnaden på örtståndet, holkarnes 
och skaftens rikedom på täta, gulaktiga glandelhår samt det öfverallt, äfven på bladen glesa stjernluddet och 
korgarnes mörkare färg om HH." glomeratulum. 
K. Sv. Vet. Akad. Handl. Band. 23. N:o 15. 13 
