KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 23. N:o Å5. 127 
3. H."'bigeminum LÖNNR. 
H. bigeminum LÖNNR., Resa i Småland och på Gotland 1881, sidd. 60, 63—65. 
Rluizoma crassum breve sepe cespitosum. Caules erecti — leviter adscen- 
dentes 0—1 folii + profunde szepe a medio v. apice furcati 3—5-cephali, inferne 
sparsim stellati pilis 3—5 mm. longis densis — sat densis glandulis solitariis obtecti, 
superne pilis horizontalibus densiusculis — sparsis glandulis sparsis — densiusculis 
vestiti leviter stellati. Inflorescentia + profunde — alte furcata (raro subpaniculata) 
ramis + patentibus non superantibus Vv. equantibus, acladio 15—40 mm. longo et 
pedunculis sat dense — dense floccosis conferte glandulosis et pilis longis raris — 
densis (in acladio) subobscuris hispidis. Involucra obscura 7—8 mm. longa primitus 
globosa V. ovato-globosa sat crassa deflorata basi truncata, inferne densius dorso 
squamarum leviter floccosa conferte glandulosa subepilosa vel sepius pilis sparsis — 
sat densis longis + obscuris ispida. Squame latiuscule lineari-lanceolate obtusi- 
uscule dorso lato obscuro viridi-marginate. Folia rosularia plerumque solo + ad- 
pressa firma —+ glaucescentia — glaucoviridia, exteriora minora lata + obovato- 
spathulata obtusissima — brevissime acuta, intermedia longa angusta lingulato- 
lanceolata, intima longissima anguste lanceolata — linearia cuspidata, exteriora supra 
et omnia ad basin setis albis rigidis ce. 10 mm. longis + dense lspida, ceterum setis 
mediocriter — sparse obtecta v. glabriuscula, omnia subtus sparsim — sat dense 
floccosa et pilis raris v. in costa densioribus vestita. Calathidium cec. 20 mm. D. + 
lete luteum. Ligule marginales concolores v. interdum subtus + vittatee, sublaceratee. 
Denna form, ytterst variabel såväl till habitus som äfven till karaktärer, kommer i 
en del af sina variationer ganska nära former af föregående. I sin typiska gestalt är den 
dock i allmänhet lätt skild genom oftast högre, ej sällan gröfre växt, oftast mörkare, 
starkare kolorerad, mindre stjernluden, men vanligen mera hårig stjelk med mera ut- 
spärrade grenar, isynnerhet de nedre, hvilket tydligast framträder hos djupt ned furkata 
former med hopträngd växt, vanligen utbredda och till marken tryckta rosettblad, af hvilka 
de yttre både till sin breda form, mindre storlek och isynnerhet sin långa och rikliga borst- 
hårighet bilda ett skarpt afbrott mot de innersta långa och vanligen ytterst smala bladen 
samt tjockare, vanligen mörka holkar med smala, mörkhåriga fjäll. De mellersta bladen 
äro vanligen af mer eller mindre tunglikt-lancettlik form och redan betydligt smalare än 
de yttre. De innersta, hvilka derjemte äro betydligt mindre håriga, äro längst och lineärt 
jembreda, lång- och skarpspetsade. Karakteristiska äro de rikligt hopade, långa borsthåren 
vid bladbasen. Stjernluddet saknas alldeles eller nästan helt och hållet på bladens öfver- 
sida, är glest eller saknas på undersidan af de yttre bladen samt spridt eller medeltätt 
på de inre och stjelkbasen, deremot är det ganska rikligt på undersidan af de vid blom- 
