KUNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 56. NIO 6 



Allmän del. 



I. Undersökningsplan. 



Vidsträckta delar af Sverige äro som bekant belägna inom det kalkfattiga urbergets 

 områden. De talrika sjöar, som karakterisera dessa regioner äfven i deras mera sydliga 

 utbredning, af vika redan vid första påseendet högst väsentligt från förhållandena i de 

 trakter — delar af Norra Tyskland och Danmark där eljest kunskapen om de 

 smärre sjöarnas biologi närmare grundlagts. Redan omgifningen är här hos oss en 

 annan — mossmarker eller steniga skogar mot odlade trakter och sjöarna själfva 

 erbjuda genom sina oftast ganska sterila stränder och sitt klara, ofta »mörka» vatten 

 en slående kontrast mot Norra Tysklands och Östra Danmarks sjöar med deras ofta 

 yppiga strandformation af högre växtlighet och med ett vatten, som långa tider 

 igenom under den varmare årstiden lyser i den utpräglade vegetationsfärgningens 

 rikligt nyanserade grönska. I jämförelse med dessa sistnämnda sjöar erbjuda alltså 

 många syd- och mellansvenska urbergsvatten en ganska ödslig prägel - - redan ett 

 första ögonkast förråder de relativt arma produktionsbetingelser, som här måste vara 

 grundläggande för vattnets lif. Den första orsaken till denna påfallande skillnad 

 torde — som i det följande skall närmare diskuteras — till en väsentlig del ligga i 

 biokemiska miljödifferenser af vidtgående art. 



Det är med vissa af dessa syd- och mellansvenska urbergsvatten, som den 

 här föreliggande undersökningen arbetar. Den väg, jag härvid inslagit, har varit 

 jämförande plankton- och bottenstudier i afsikt att därmed såväl ernå en viss känne- 

 dom de planktologiska karaktärerna som ock att därjämte närmare belysa sam- 

 bandet mellan planktons biologi och bottensedimentens art. Tydligen hade den första 

 af dessa uppgifter kunnat ernå sin enklaste lösning, om årslånga planktonserier från 

 samtliga lokaler stått till mitt förfogande: en katalogisering af profven, och frågan 

 hade varit löst. Denna enkla utväg har emellertid icke varit mig möjlig, då jag i 

 flera fall endast förfogar öfver enstaka planktonprof från af mig undersökta lokaler. 

 Värdet af dylika prof kan öf verhuf vud taget alltid diskuteras. Dock torde de i vissa fall 

 kunna tillmätas en viss betydelse under den förutsättning, att de icke insamlats 

 under en sådan period af vattnets lif, då planktonproduktionen att döma af års- 

 långa serieundersökningar i likartade vatten — visat sig erbjuda ett decideradt minimum. 

 I och för sig vore emellertid äfven dylika prof alldeles otillräckliga såsom den enda 



