6 EINAR NAUMANN, UNDERSÖKNINGAR ÖFVER FYTOPLANKTON. 



grundvalen för studier af denna art. Jag har därför äfven af denna orsak kom- 

 binerat den planktologiska undersökningen med studier öfver de pelagiskt 

 bildade bottenaflagringarnas struktur och därur sökt rekonstruera plankton- 

 kalendern med häns3'ii till skelettförande former. Då nu dessa senare 

 enligt i flera fall genomförda årslånga serier till en icke oväsentlig del kulminera 

 vid en vattentemperatur, som afsevärdt understiger sommarens maximum, så skulle 

 deras betydelse för vattnets lif tydligen underskattas, om inga andra undersöknings- 

 möjligheter förefunnos än just den planktologiska och om denna förlades till sommar- 

 månaderna. Å andra sidan representerar just denna tid kulmen för vissa blågröna 

 alger äfvensom chlowphycéer och desmidiéer, hvilkas närmare utveckling måste till- 

 erkännas en afsevärd betydelse vid alla diskusioner af mera allmän natur. Angående 

 dessa formers utvecklingsförhållanden kunna emellertid — vid mera medelmåttiga pro- 

 duktionshöjder — icke några som helst för dessa uppgifter användbara upplysningar 

 vinnas genom en undersökning af de från den pelagiska regionen bildade bottenaflag- 

 ringarnas mikrostruktur. Sålunda har det synts mig fullt berättigadt att i alla de 

 fall, där jag endast kunnat arbeta med enstaka planktonprof, förlägga insamlingen 

 häraf just till sommarmånaderna för att därigenom ernå en mera säker kunskap om 

 de såsom indikatorer i flera hänseenden viktiga blågröna algernas, chlorophycéernas 

 och desmidiéernas betjdelse för vattnets lif, h varemot jag ansett mig med väl så stor 

 fördel kunna rekonstruera de skelettförande formernas roll ur bottenaflagringarnas 

 mikrostruktur. 



Som resultat af dessa studier skall alltså framgå såväl en serie upplysningar 

 om de smärre syd- och mellansvenska urbergsvattnens allmänna biologi och plank- 

 tologiska karakteristik som också angående bottnenaflagringarnas växlande struk- 

 tur; ett särskildt intresse kommer emellertid att ägnas sambandet mellan dessa 

 realiteter. Att jag vid mina arbeten begränsat mig till fytoplankton, beror först och 

 främst däraf, att det ju i väsentlig grad är dylika former, hvilka komma i fråga 

 som mera kemiska miljöindikatorer äfvensom sedimentbildare; och hvad det i detta 

 samband betydelsefulla spörsmålet om planktons inftytande på miljön beträffar, är 

 det som bekant uteslutande fytoplankton, som kommer i fråga. I den utsträckning, 

 som så blir erforderlig, kommer jag emellertid äfven att diskutera zooplankton som 

 en sedimentbildande faktor. Rent zoologiska problem från dessa regioner falla däremot 

 alldeles utom ramen för denna afhandling. 



II. Undersökningarnas allmänna och tekniska förutsättningar. 



1. Fältarbetet. 



Arbetsmetoder. — Terminologiska utredningar. 



Planktonprofven insamlades städse med användning af två håfvar samtidigt: 

 en af Miillergaze N:r 25, afsedd för fytoplankton, och en af Gries-Gaze N:r 60, 

 afsedd för zooplankton. Med hänsyn till de här föreliggande undersökningarnas all- 



