8 EINAR NAUMANN, UNDERSÖKNINGAR ÖFVER FYTOPLANKTON. 



Lund's undersökningar öfver dessa företeelser inom en del danska sjöar — ett arbete 

 (1. c. 1901), som äfven i flera hänseenden synes väl ägna sig för jämförelser till våra 

 egna arbetsresultat. Den nämnde författaren har här såsom den förste fäst den mo- 

 dernare sötvattensforskningens uppmärksamhet på H. v. Post's grundläggande studier; 

 och till en mycket väsentlig del är också Wesenberg-Lund's arbete i hvad gyttjorna 

 beträffar endast en vidare utläggning af H. v. Post's uppfattning. Det empiriska 

 materialets bearbetning kan emellertid i noggrannhet och skärpa ingalunda jämföras 

 med Trybom's, hvilkens detaljrika och sorgfälliga arbeten näppeligen i erforderlig 

 utsträckning beaktats af den danske forskaren. Hans undersökningar ha emellertid 

 under alla omständigheter den förtjänsten att utgöra de första inom den modernare 

 limnologien, som mera direkt inriktat sig just på de bottenbiologiska förhållandena 

 — i en tid, då den öfriga forskningen på området ganska ensidigt specialiserade sig 

 på planktologiska studier. 



Ar 1908 publicerade H. Potonié en sammanfattande framställning öfver 

 dy- och gyttjebildningen. Densamma rymmer emellertid mindre af egna empi- 

 riska iakttagelser än af teoretiska utredningar och framförallt nomenklaturkri- 

 tiska referat af den föreliggande litteraturen; hufvudändamålet med framställningen 

 synes ock vara att förebringa en mera allsidig motivering för den nya terminologi 

 på området, som Potonié själf grundat. Till en mycket väsentlig del angå dessa 

 utredningar icke den limnologi, som har att utreda de i bildning varande aflagringarna, 

 mer däremot områden för geologiska undersökningar. Det synes mig ock, som 

 erbjöde Potonié's utredning öfver de gamla begreppen dy och gyttja i flera hän- 

 seenden icke så särskildt mycket nytt utöfver H. v. Post's grundläggande arbeten 

 på detta område. Af stort intresse är dock den biokemiska utredning, som Potonié 

 förebragt angående förutsättningarna för de olika sedimentens uppkomst. Det ligger 

 också i sakens natur, att han på detta område (1908) kunnat prestera en mycket 

 väsentlig fördjupning af H. v. Post's grundläggande arbete af 1862; och såväl med 

 hänsyn härtill som också på grund af afhandlingens egenskap af en i flera hänseen- 

 den sammanfattande framställning sjmes mig densamma i viss mån böra anföras som 

 ett bland de verk, hvilka här markera ett afgjordt framsteg på utvecklingens väg. 

 Jfr äfvenledes en senare afhandling (1910) af samme författare. 



Under senare år ha af sådana arbeten på detta område, hvilka i ett eller annat 

 hänseende närmare angå de här föreliggande undersökningarna — utom ramen för 

 desamma faller tydligen den stora litteraturen öfver kalkslamaflagringar; jfr härom 

 särskildt Wesenberg-Lund 1. c. och Passarge's studier af 1901 utkommit en 

 afhandling af V. A. Caspari (1910) om de skotska sjöarnas bottensediment äfven- 

 som en del publikationer af K. Hulsen (jfr litteraturförteckningen) angående botten- 

 studier i ryska sjöar samt slutligen också G. Götztnger"s (1911) arbeten öfver Lunzer- 

 sjöarna. Särskildt de sistnämnda afse emellertid mindre biologiska än framförallt rent 

 kemisk t-mineralogiska frågor. Af mera biologiskt intresse äro ett par smärre skrifter 

 af P. Schiemhnz (1903), Wesenberg-Lund (1905) och R. Kolkwitz (1911 a) samt 

 framförallt Sv. Ekman's afhandling om Vätterns djupfauna (1915), i hvilket 

 sistnämnda arbete äfvenledes bottnens af lagringar inledningsvis och med stöd af 



