KUNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 56. N:0 6. 13 



Skall gyttjans eller dyns skiktning närmare studeras, så måste grundvalen tydligen 

 vara en på betryggande sätt ur densamma upptagen fullt kontinuerlig profil. En dylik 

 teknik har redan för flera år sedan med framgång praktiserats inom oceanograf ien ; 

 jämför angående äldre litteratur J. Murray och A. F. Rexard 1891; angående nyare 

 metoder t. ex. C. G. Joh. Petersen 1911, E. Philippi 1912. Den oceanografiska tekniken 

 kan emellertid icke heller på detta område direkt öfverflyttas till limnologien och jag 

 har därför funnit mig föranlåten att verkställa en serie försök med enklare och för våra 

 förhållanden mera lämpade prof illodare. l Sålunda har jag under senare år (särskildt 

 1916) med användning af en enkel ventilanordning i glasrör upptagit en serie dylika 

 bottenprofiler från såväl Stråken som andra af dessa urbergssjöar (äfven tillhörande 

 dysjöns typ) och därvid såväl kunnat kontrollera riktigheten af mina i det före- 

 gående närmare utförda resonemang om den diskontinuerliga prof illodarens 

 arbetssätt som också kunnat fastställa frånvaron af hvarje för blotta ögat 

 synlig profil skiktning i annan måtto än den, att ytlagrets grönbruna grofva struktur 

 nedåt väsentligen ljusnar, på samma gång som aflagringens finhet och sammanhåll- 

 ning tilltar. Af en bottenfällning enligt Wesenberg-Lund's beskrifning har jag intet 

 sett i någon af de på detta sätt undersökta sjöarna: och redan den jämförande under- 

 sökningen af ett skrapprof resp. ett (vattenblandadt) lodkopp-prof från det allra 

 ytligaste lagret utesluter tydligen hvarje tanke på existensen af en dylik — ty den 

 mikrobiologiska strukturen blir i bägge fallen väsentligen densamma, en omständighet 

 som redan utan vidare torde kunna fälla utslaget i denna fråga. Må vara att detta 

 är en erfarenhet, som hittills direkt endast blifvit gjord för ett mindre antal af dessa 

 sjöars vidkommande; men med hänsyn till den öfverensstämmelse, som är radande 

 i allmänt produktionsbiologisk riktning mellan dessa urbergsvattnen öfver hufvud taget, 

 finner jag det fullt tillrådligt att utan vidare generalisera fallet och äfven för andra 

 sjöar inom likartade områden förutsätta närvaron af principiellt samma förhållanden 

 som de h vilka i de gifna fallen blifvit fastställda. 2 



Med i det föregående referade försöksserier anser jag mig alltså ha presterat 

 den klarläggning af de rent undersökningstekniska spörsmål, hvilkas närmare diskus- 

 sion jag förut framhållit som den egentliga grundvalen för alla vidare studier öfver 

 dessa frågor. Med stöd af de på olika fullt typiska urbergssjöar verkställda rent 



1 Det bör emellertid framhållas, att Sv. Ekman Il!)l5) vid sina bottenstudier i Vättern städse 

 arbetat med profiler, hvilka upptagits med hjälp af den af honom konstruerade vertikala bottenhämtaren (jfr 

 1. c. 1911). Det ligger i sakens natur, att densamma äfven för dylika uppgifter måste fungera med stor pre- 

 cision pä alla fastare bottnar; för de lösare aflagriugarnas vidkommande kan den emellertid tydligen i detta 

 hänseende icke alls komma ifråga. — G. Götzingeb har äfvenledes (1911) i vissa fall arbetat med en kontinuer- 

 lig profillodare; för mera detaljerade skiktningsstudier kan emellertid den af honom föreslagna anordningen näppe- 

 ligen brukas, allraminst då frågan gäller lösare dy- och gyttjeaflagringar. — Angående för grundt vatten lämpliga 

 borrningsmetoder jämföre man P. Schiemenz 1908, R. Kolkwitz 1907 och A. Jentzsch 1912. 



2 Helt annorlunda gestalta sig emellertid förhållandena exempelvis inom mera näringsrika trakters sjöar 

 med dess afsevärda planktonproduktioner. Här är nämligen såväl bottenfällningsskiktet som den vertikala skikt- 

 ningen öfverhnfvudtaget mycket, påfallande. -Tag torde emellertid i en annan publikation återkomma till dess;) 

 frågor och skall då också lämna en närmare belysning öfver skiktningens olika typer, sådana desamma i verk- 

 ligheten här gestalta sig. 





