14 EINAR NAUMANN, UNDERSÖKNINGAR ÖFVER FYTOPLANKTON. 



tekniska försöksserierna finner jag det sålunda fullt berättigadt, att vid närmare 

 studier öfver bottenaflagringarnas mikroskopiska struktur inom dylika områden använda 

 från ytlagret med en lodkopp uttagna prof. Redan skrapprof torde i dessa vatten vis- 

 serligen ofta nog vara fullt godkännbara, men böra dock såvidt möjligt uteslutas, då 

 man tydligen icke utan vidare kan pä förhand veta, hvarken i hvad mån gyttjan 

 resp. dyn erbjuder en variation i vertikalled resp. på hvilket djup denna börjar, ej heller 

 skrapans » af verkningsdjup , d. v. s. gränserna för dess »skumning» af ytlagret. 



Till frågan om den närmare bearbetningen af dessa lodkopp-prof återkommer jag 

 längre fram och öfvergår därför nu till att korteligen afhandla skrapteknikens an- 

 vändning vid fältarbetet. Skrapprof ven böra naturligen städse på ort och ställe siktas; 

 och enligt min erfarenhet bäst med användning af en sikt. hvars maskstorlek icke öf ver- 

 stiger 1 kvmm. Den på detta sätt erhållna siktresten ger redan god kännedom om 

 talrika af slammets lifsföreteelser. Undersökningen af kroppar, som erbjuda en yta 

 af mindre än 1 kvmm — och hvilka alltså gå tvärs genom sikten af föreslagen mask- 

 storlek reserverar jag emellertid för den i laboratoriet sedan afsedda slam ningen, 

 till hvilkens handhafvande jag längre fram återkommer. 



Något bestämdt schema för en kortfattad karakteristik af olika siktrester 

 existerar ännu icke. Då emellertid en dylik såväl från vetenskapliga som också rent 

 praktiska (fiskeribiologiska) synpunkter torde få anses ganska önskvärd, har jag funnit 

 det lämpligt att här meddela en kortfattad öfversikt öfver de olika typer, som jag 

 själf hitintills funnit mig böra särskilja, och hvilka sedan i den speciella fram- 

 ställningen komma att användas. För fullständighetens skull har jag i detta 

 schema äfven medtagit kalkrikare sjöar äfvensom de litorala siktresterna, ehuru jag 

 tydligen i öfverensstämmelse med arbetets allmänna plan i det följande kommer att 

 närmare uppehålla mig uteslutande vid de frän den pelagiska regionen inom våra ur- 

 bergsvatten erhållbara. Här liksom öfverhufvudtaget i det följande afser jag med 

 de två i motsats till h varandra städse anförda näringsrikare sjöarna resp. urbergs vatt - 

 nena endast förhållanden, sådana de framträda inom vanligare sjötyper (d. v. s. 

 öfverhufvudtaget smärre sjöar) af den baltiska resp. nordeuropeiska regionen i limno- 

 logisk mening. 



Öfversikt af olika arter af siktrester inom sötvattnet. 



1. Litoralt erhållna siktrester. 



A. I mera näringsrika vatten. 

 Biogena bildningar karakterisera. 



1. Väsentligen bestående af större väfnads- och bladfragment etc. — En 

 synnerligen vanlig typ. 



2. Väsentligen bestående af till sin härkomst utan vidare undersökning odia- 

 gnosticerbara väfnadsfragment. — En merendels »tradig» sikt rest. Mycket vanlig 

 företeelse äfven i större sjöars strandregioner. 





