10 EINAR NAUMANX. UNDERSÖKNINGAR ÖFVER EVTOPLANKTON. 



Biogena bildningar karakterisera. 



1. Den af väfnadsfragment karakteriserade siktresten. Allmänt utbredd, 

 såväl i urbergs- som mera kalkrika vatten, ofta »tradig». — Utgör ofta såväl i ur- 

 bergs- som andra vatten en högst väsentlig del af dyn eller gyttjan, därmed utan 

 vidare indicerande en otillräcklig bearbetning af tillförda sediment: ett missförhållande 

 mellan produktion och konsumtion. Bildningen, vare sig gyttja eller dy, visar i så 

 fall snarast en litoral karaktär; ty den typiskt pelagiska aflagringens siktrest kan 

 visserligen i förhållande till den ursprungliga massan vara mycket stor men domine- 

 ras i så fall af koprogena bildningar (jfr nedan under 3) och icke af väfnadsfrag- 

 ment. — Specialfall i Sphagnwm-t]'Åma,T i den af Sphagn um-hl&d och andra från 

 Sphagnum härrörande väfnadsfragment alldeles dominerade siktresten. 



2. Organogena kalkaflagringar, hvilka naturligtvis saknas inom det kalkfattiga 

 urberget. 



3. Koprogena bildningar af en grundläggande betydelse. En här synnerligen 

 utbredd typ, hvars närvaro utgör själfva grundkaraktären för en pelagiskt 

 bildad aflagring. 



a. Den af Chironomid-röv etc. till väsentlig del uppbyggda siktresten. 



b. En groft klumpig siktrest, tydligen till väsentlig del bestående af fragment 

 af Chironomid-rör och dylika bildningar. — Liksom a. ofta i anmärkningsvärda mängder 

 i våra urbergsvatten. 



Minerogena bildningar 

 äro inom den pelagiska regionen af smärre vatten utan h varje betydelse. 



Blandningstyper 

 äro här såväl som inom litoralregionen synnerligen vanliga; dock erbjuder den pelagiskt 

 bildade aflagringen genom sin oftast utprägladt koprogena struktur en mera enhetlig 

 prägel än de litorala. 



En del af dessa siktresters allmänna utseende framgår af de på pl. 1 reprodu- 

 cerade bilderna. De representera samtliga fotografier i naturlig storlek — framställda 

 på sätt som i den följande redogörelsen för det laboratorietekniska arbetet närmare 

 skall beskrifvas. På fig. 1 — som visar fotografier af i en petriskål med vatten 

 fördeladt material — återfinnes först (a) en typisk af väfnadsfragment (till en icke 

 obetydlig del Sphagnum-h\?iå) bestående siktrest från Paska-Lampa tjärn; 1 vidare 

 (b) en så godt som uteslutande af rör uppbyggd siktrest från Hemtjärn 1 och (c) 

 en typiskt storklumpig siktrest från Förhultsjön. 1 Den fjärde bilden i serien (d) 

 representerar tydligen icke en siktrest; ty de här förefintliga bildningarnas storlek 

 understiger den af mig använda siktens maskyta och skulle vid sållning alltså utan 

 vidare gått tvärs igenom maskorna. Fastmer är det här frågan om en obetydligt 

 slammad gyttja från Grissjön, 1 en slamningsrest, erbjudande ett synnerligen skarpt 

 exempel på en afgjordt småklumpig aflagring. Jag har medtagit denna sislnämda bild- 

 ning redan här dels såsom en jämförande fotografisk demonstration till storleksför- 

 hållandena, sådana de i allmänhet gestalta sig för sikt- resp. slamningsresten enligt min 



1 iti \iilaro under resp. sjönamn i undersökningens speciella del. 





