KUNGL. SV. VET. AKADEMIKNS HANDUNGAR. BAND 56. N.O 6. 31 



väfnadsfragment o. s. v.), samt rester af n^xophycéer och kitinproducerande orga- 

 nismer, pollenkorn, Botryococcus o. s. v. Torrprofvet utan efterbehandling reser- 

 veras för studier öfver 31aUo7nonas-rester o. s. v., och det med kanadabalsam 

 efterbehandlade profvet för diatomologiska undersökningar resp. för studier öfver 

 chrysomonad-sporemas roll såsom gyttjebildare. Resultaten af de tre parallellprofvens 

 mikroskopiska undersökning sammanställas sedan till en kvalitativ karakteristik. 

 Några kvantitativa arbetsmetoder har jag däremot icke tillämpat och känner icke 

 heller någon för dessa uppgifter inom limnologien förut genomförd teknik af denna art. 1 

 Jag finner för öfrigt den med mikrofotografier i erforderlig utsträckning illu- 

 strerade kvalitativa karakteristiken i hvarje fall t. v. fullt tillräcklig och under alla 

 omständigheter ojämförligt mycket mer betsande än exempelvis den uppskattnings- 

 metod — tydligen endast skenbart kvantitativa — som tillämpats af Trybom. 



Jag meddelar nu här en med särskildt hänsyn till de planktoniska sedimenten 

 såsom en gyttjebildande faktor anordnad schematisk öfversikt öfver den pelagiska 

 regionens slamaflagringar. Närmare upplysningar om deras moderformationer resp. 

 biologiska förutsättningar i öfrigt skola — väsentligen i hvad urbergsområdets gyttje- 

 och dybildningar beträffar — närmare diskuteras i den speciella afdelningen. Jag 

 har emellertid i det efterföljande schemat därtill för fullständighetens skull medta- 

 git samtliga mig ur naturen eller litteraturen bekanta nutidsaflagringar från sjöarnas 

 pelagiska region. 



Öfversikt 

 öfver under den pelagiska regionen bildade slamaflagringar. 



I. Mera liäringsrika vatten. 



Gyttjans allmänna fysionomi torde här merendels karakteriseras genom de grå 

 färgtonernas dominans öfver de bruna. — En viss halt af lefvande mikroorganismer 

 (bl. a. trådbakterier, hvaribland svafvelförande former spela en framträdande roll; 

 jfr t. ex. C. Schröter och O. Kirchner 1. c. 1896, 1902) är ofta karakteristisk äfven 

 för de större djupens gyttjor i dessa vatten. 



1 Hvad den mekaniska analysen af gyttjor beträffar, så kan man naturligen äfven på detta område 

 tillämpa de härför eljes gängse metoderna. Karl Hulsex har i sina talrika afhandlingar fäst stort afseende vid 

 dessa frågor och ofta illustrerat dem med synnerligen belysande diagram. Att i ordets egentliga mening kvan- 

 titativa metoder — alltså icke följande den subjektiva uppskattningens teknik; jfr Trybom 1889 — äro förut 

 tänkbara äfven vid mera biologiska analyser, synes visserligen ganska själfklart. Det torde dock vara 

 odisputabelt, att den mikrofotografiska framställningen är den rena analysen öfverlägsen icke endast med hänsyn 

 till en ojämförligt snabbare fortgång i arbetet utan äfven genom den för öfrigt endast härigenom möjliggjorda 

 allmänna öfversiktsbilden. 



I motsats till förhållandet inom limnologien ha emellertid de kvantitativa arbetsmetoderna inom den 

 oceanografiska forskningen mera uppmärksammats. Jfr särskildt J. Murray och A. F. Renard (1891), Phiuppi 

 (1912) och K. Andkée (1912, 1916). 



