KUNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 56. NIO 6. 55 



Speciell del. 



I. Klotenområdet. 



1. Läge och beskaffenhet. Systematiska förutsättningar. 



De här undersökta småsjöarna utgöras till öfvervägande del af mer eller mindre ut- 

 präglade Sphagnum-t järnår, samtliga belägna inom Klotens kronopark vid ändsta- 

 tionen på Bånghammar — Klotens järnväg inom Örebro län i Västmanland. Höjden öfver 

 haf vet uppgår till ca. 300 meter; berggrunden utgöres af typiskt kalkfattigt urberg — ett 

 granitfält med insprängd gneis; jfr H. Santeson 1. c. 1883. Marken är stenbunden 

 morän, till väsentlig del bevuxen med tallskog, här och hvar afbruten af kärr- och moss- 

 marker. 



Området är beläget på 59° 53' — 59° 55' n. br. och på 15° 15' ö. br. Den årliga me- 

 deltemperaturen 1 ligger mellan + 4° och + 3°; för juli uppgår den till + 15° a -t 16° och 

 för januari till — 5° a — 6°. Den årliga nederbörden angifves till 600 a 650 mm. Medel- 

 tiden för insjöarnas isläggning ligger emellan den 10 och 20 november; tiden för isloss- 

 ningen infaller mellan den 1 och 10 maj. 



Flertalet af de undersökta tjärnarna — alla utom Hemtjärn — utmärka sig ge- 

 nom ett anmärkningsvärdt kallt bottenvatten — med en äfven sommartid merendels 

 under 10° liggande temperatur — och en utpräglad termisk skiktning. Ytvattnet — med 

 hvilket vi i det följande skola sysselsätta oss i dess egenskap af fy toplanktons lifsmiljö — 

 följer däremot i stora drag sommarens stigande lufttemperatur och ernår ofta en anmärk- 

 ningsvärdt hög värmegrad. Som en närmare illustration härtill meddelar jag här en 

 tabellarisk öfversikt öfver en del i Klotens tjärnar under åren 1913 och 1914 verkställda 

 iakttagelser öfver ytvattnets temperatur. Närmare upplysningar om de termiska för- 

 hållandena komma att meddelas i en af K. Landtbruksstyrelsen planerad publikation 

 öfver fiskeribiologiska undersökningar angående vissa tjärnar inom Klotens kronopark. 



Innan jag nu öfvergår till att hvar för sig diskutera de undersökta tjärnarnas plank- 

 tonbiologi och bottenbeskaffenhet, finner jag mig emellertid böra förutskicka några an- 

 märkningar af algologiskt-systematisk natur. — Vid planktonprofvens närmare bearbet- 

 ning har jag städse lagt hufvud vikten vid de väsentligen formationsbildande formerna; 

 errater — alltså i enstaka exemplar förekommande strand- eller bottenformer — ha 



1 Samtliga här meddelade upplysningar af meteorologiskt innehåll äro hämtade ur H. E. Hambergs i 

 litteraturförteckningen närmare citerade arbete om Sveriges Klimat. 



