KUNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 56. N:0 6. 77 



tjärnar möter oss också chrysomonad-siporemas resp. den af Mallomonas-YåYtmmg&r 

 (periodiskt) mer eller mindre väl karakteriserade dygyttjan inom samtliga de tjärnar, som 

 förut hänförts till chrysomonad-sjöns typ: Öfre Hyttjärn, Nedre Hytt järn, Oxögat 

 och Paska-Lampa. — Väkka-Lampa erbjuder i viss mån ett öfvergångsstadiuni, 

 hvaremot den snarast som chlorophycé-sjö betecknade Hemtjärn såväl saknar det 

 för chlorophycé-sjöax af denna art understundom karakteristiska Botryococcus-sedi- 

 mentet som också de för chrysomonad-sjöns typ utmärkande bildningarna. 



Mellan planktontyp och bottensedimentens mikroskopiska struktur råder alltså 

 — vare sig det gäller positiva eller negativa karaktärer — ■ ett påfallande samband. 

 Någon mera ingående kännedom om, huru dessa förhållanden gestalta sig i våra 

 smärre urbergsvatten, ha vi emellertid hittills icke ägt, lika så litet som dygyttjans 

 resp. dyns bildningsförutsättningar hitintills blifvit utredda. Redan de här med- 

 delade undersökningarna från Klotens tjärnar torde emellertid ha visat, att våra ur- 

 bergsvatten på detta område representera ett studiefält af otvifvelaktigt intresse — så 

 mycket mer, som de erbjuda i mångt och mycket af vikande förhållanden mot annars 

 kända sjötyper och som man tydligen måste förutsätta, att dessa i viss mån måste vara 

 representativa för vidsträckta delar af vårt land. Det syntes mig under sådana för- 

 hållanden önskvärdt att utvidga dessa undersökningar till att omfatta äfven andra sjö- 

 områden på urbergets grund; och som ett ytterligare undersökningsfält valde jag därför 

 Aneboda-området i Småland — skildt från Kloten-områdets tjärnar genom frånvaron af 

 Sphagnum i litoralregionen och alltså representativt för en andra grupp af smärre ur- 

 bergsvatten. Tydligen kunde jag icke vänta mig att här återfinna alldeles samma förhållan- 

 den, som de för Kloten- tjärnarna karakteristiska; men väl ett vatten af i många hänseen- 

 den likartade allmänna förutsättningar och således i sin mån äfven af ett ovedersägligt 

 intresse för svensk limnologi, då såväl den ena som den andra typen torde vara represen- 

 tativ för vidsträckta områden af vårt land. Redogörelserna för plankton- och bottenför- 

 hållandena i dessa smärre, af Sphagnum icke dominerade urbergsvattnen utgör alltså den 

 andra af delningen af detta arbete. De större urbergssjöarnas allmänna biologi är 

 det min af sikt att först längre fram — efter komplettering af hithörande iakttagelser — 

 och i en särskild afhandling närmare utreda. 



Det bör emellertid framhållas, att såväl de ena som de andra undersökningarna 

 snarast äro af en orienterande natur: man kan tvifvelsutan på goda grunder antaga, att 

 desamma af se för Sveriges urbergstrakter fullt representativa sjötyper, men en närmare 

 kännedom härom kan dock först vinnas efter mera vidsträckta och mångsidiga studier 

 än de, hvilka det varit mig möjligt att genomföra. Så länge emellertid dylika icke före- 

 ligga, ha dock äfven, som lätt inses, de orienterande undersökningarna sitt gifna berätti- 

 gande och ovedersägliga intresse — åtminstone som en utgångspunkt för kommande 

 studier af mera detaljerad natur. 



