84 EINAR NAUMANN, UNDERSÖKNINGAR ÖFVER FYTOPLANKTON. 



Betraktar man nu denna planktonproduktion i dess egenskap af dygyttjans moder- 

 formation, så är det först och främst alldeles tydligt, att den med hänsyn till dess ringa 

 utvecklingshöjd icke kan komma i fråga som en i första hand gyttjebildande faktor: 

 särskildt måste myxophycéernas och kiselalgernas betydelse i detta hänseende vara an- 

 märkningsvärdt obetydlig i jämförelse med förhållandena i de sjöar, där Melosira-ipro- 

 duktionen alldeles dominerar kallvattnets period, myxophycéema däremot varmvattnets. 



Slammet uppbygges också till en alldeles öfvervägande grad af en ofta brun detritus 

 och planktogena sediment sakna all betydelse. Då nu denna Stråkens dygvttja blifvit när- 

 mare studerad i jämförelse med fytoplanktonformationernas årliga variation, sä synes 

 det mig också berättigadt att för alla liknande aflagringar antaga en i 

 viss mån likartad moderformation och alltså att som en rent generell karak- 

 teristik för samtliga de Aneboda-områdets i det följande beskrifna sjöar, 

 hvilka med hänsyn till bottenförhållandena öf verensstämma med sjön Strå- 

 ken, förutsätta en anmärkningsvärdt fattig utveckling af såväl blågröna 

 alger som Melosirae. Endast ur en moderformation af denna art kan alltså en af lag- 

 ring sådan som den för Stråken beskrifna tänkas framgå — en tanke, hvars empiriska 

 grund emellertid först synes mig lagd genom vid Stråken-undersökningen vunna resultat 

 med hänsyn till planktonformationernas ärliga variation och i deras samband med gyttje- 

 bildningarnas närmare struktur. 



Barken 



erbjuder en längd af ca. s / 4 km och en bredd af ca. 7, km. Stränder af vanlig småländsk 

 typ med block och sten, till dels dock äf ven något sänka. Tillflöden saknas, aflopp genom 

 en obetydlig bäck. 1 — - Ungefär midt i sjön erhölls ett djup af 3 m; något s. därom var 

 emellertid djupet 5 ni. — Sjömalm saknas. 



Plankton M / 7 1915. En fytoplanktonformatioii existerar icke: profvet utgöres till 

 en af sevärd del af detritus med en sparsam inblandning af Anabcena flos-aquce, Botryo- 

 coccus, Ceratium, Tabellaria feneslrata var. asterionelloides. — Desmidiéer utan någon som 

 helst betydelse. 



Bottnens beskaffenhet. Den pclagiska regionens dygyttja erbjuder vid 

 ett djup af ca. 3 m en normalt grof struktur genom den talrika förekomsten af hufvudsak- 

 ligen smärre exkrementklumpar. Slamningsprofvet domineras alldeles af dessa, 

 hvaremot väfnadsfragment saknas; jfr textfig. 15, 16 och pl. 1, fig. 3 c. 



Hvad den finare strukturen beträffar, så representerar ytlagret den karakteris- 

 tiska detritusdygyttjan med ett sparsamt inslag af de här sedvanliga kiselsedimenten från 

 planktons resp. strandzonens region: cycloteller, chrysomonad-s])orer, spongie-nhl&r och 

 litorala kiselalger. I djuplagret observeras ett allmänt tilltagande för alla dessa kisel- 

 sediment; som ett nytt och synnerligen väsentligt element tillkommer här Melosira. 



Plankton och bottnen i deras inbördes förhållande. Bottenaflagringarna 

 erbjuda här i stort sedt alldeles den för Stråken karakteristiska bilden — väsent- 

 ligen en fin, oftast något brunaktig detritus, hvars sparsamma inslag af planktogena 



1 Samtliga upplysn ingår af denna art enligt Generalstabens karta af 1873, Vexiöbladel. 



