SV. KUNGL. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 56. N:0 6- Al 



skogklädda, utan mossmarker. Vattnet relativt färglöst, afrinner genom en obetydlig 

 bäck till Hisshultsjön. — - Ungefär midt i sjön erhölls ett djup af 6 m. — Sjön är något 

 malmförande. 



Plankton 81 / 7 1915. Man kan här icke tala om en fytoplanktonformation: 

 profvet utgöres väsentligen af detritus med rester af en förgången Anabcena-produktion 

 (kollaberade kolonier af A. flos-aquce); något Botryococcus, Sphcerocystis. - - Desmidiéer 

 utan betydelse: väsentligen Arthrodesmus incus med var. identatus, A. quirijerus. 



Bottnens beskaffenhet. Den pelagiska regionens dygyttja erbjuder här 

 vid ett djup af ca. 6 m en synnerligen grof struktur till följd af den massiva förekomsten 

 af ganska grofva exkrementklumpar; den fina detritus är i jämförelse härmed af ringa 

 betydelse. Slamningsprofvet domineras alldeles af dessa rödbruna, högst solidt 

 verkande klumpar: några andra bildningar låta sig icke påvisa. Jfr textfig. 8 och 9; 

 pl. 1, fig. 1 d och 3 e. 



Hvad den finare strukturen beträffar, så observeras i ytlagret mellan dess exkre- 

 mentklumpar en ganska obetydlig halt af den fina detritus med ett synnerligen karakte- 

 ristiskt inslag af cycloteller, chrysomonad-spoTer men framförallt spongie-nklar och lito- 

 rala kiselalger. Däremot saknas Melosira alldeles. I djuplagret tilltaga kiselsedi- 

 menten om ock svagt så i h varje fall i en högst deciderad grad. 



Plankton och bottnen i deras inbördes förhållande erbjuder i stora 

 drag den typiska bilden; dock är djuplagrets halt af kiselförande sediment anmärknings- 

 värdt liten. 



Hisshultsjön 



erbjuder en längd af ca. 1 och en bredd af ca. V 2 km och öfverensstämmer till sitt allmänna 

 utseende i viss mån med Kopparn: stränderna steniga, skogklädda, men här högre, 

 mera klippiga. Emottager en liten bäck från Grissjön och afrinner själf bl. a. genom 

 Kopparn i en liten bäck till Lången. — I s. v. delen af sjön erhölls ej större djup än 

 3 m, men skall dock djupet på sina ställen enligt erhållen uppgift uppgå till åtminstone 

 det dubbla. Sjön är obetydligt malmförande. 



Plankton erbjuder 31 / 7 1915 en anmärknings värdt rikhaltig algformation, do- 

 minerad af Botryococcus (ofta af den karakteristiska typen »Botryodictyon»), Gompho- 

 sphceria, Sphcerocystis, Tabellaria fenestrata var. asterionelloides. Rester af Anabcena flos- 

 aquce; föga Dinobryon. — Desmidiéerna bilda i formationen ett högst karakteristiskt in- 

 slag: Arthrodesmus incus, A. quirijerus, Staurastrum anatinum var. pelagicum, St. curva- 

 tum, St. cuspidatum var. maximum, St. paradoxum (inkl. var.). — Torrpreparatet visar 

 en föga talrik förekomst af Rhizosolenia longiseta. 



Bottnens beskaffenhet: Den pelagiska regionens dygyttja från ett djup af 

 ca. 3 m erbjuder med hänsyn till den allmänna förekomsten af smärre exkrement- 

 klumpar en relativt grof struktur; slamningsprofvet domineras alldeles häraf , och väf nads- 

 fragment förekomma icke. Jfr textfig. 18, 19. 



Hvad den finare strukturen beträffar, så kan ytlagret som vanligt betecknas som 

 en detritusdygyttja med ett ganska fattigt inslag af de sedvanliga planktogena resp. från 

 litoralzonen härrörande sedimenten: cycloteller, chrysomonad-s^OTer, något Melosira, 



