108 EINAR NAUMANN, UNDERSÖKNINGAR ÖFVER FYTOPLANKTON. 



utmärkande karaktärer och öf vergår då i stranddyns bildningsform, därmed ernående 

 det för dessa smärre sjötyper normala ålderdomsstadiet — straxt innan den torf bildande 

 epoken på allvar inträder och limnologiskt sedt markerar utvecklingens slut. 



Några allmänna och sammanfattande synpunkter. 



Vi ha i den föregående speciella framställningen för första gången kunnat närmare 

 belysa sambandet mellan omgifningarnas beskaffenhet och de däraf beroende sediment- 

 bildande faktorerna å ena sidan och bottenaflagringarnas art å den andra, sådant detta 

 inom vårt land gestaltar sig för en del smärre urbergssjöar, väsentligen tillhörande hu- 

 musvattnets typ. En särskild uppmärksamhet har därvid ägnats de spörsmål, hvilka 

 angå de inom limnologien hittills öfverhufvudtaget städse försummade bottenaflag- 

 ringarna. Vi ha i detta sammanhang, såväl som ock hvad plankton beträffar, först och 

 främst inledningsvis lämnat en principiell orientering, till hvilken sedan den följande spe- 

 ciella framställningen fått tjäna som belysande exempel. 



Frågan är emellertid nu, i hvad mån det ganska begränsade material, som stått till 

 vårt förfogande, kan anses tillåta slutsatser af en mera vidtgående art eller om våra re- 

 sultat endast kunna tillerkännas en mera lokal betydelse. Dess bättre torde detta spörs- 

 mål utan tvekan kunna afgöras i förstnämnda riktning. Undersökningen har ju nämligen 

 i första hand inriktats på rent principiella frågor, framförallt angående sambandet mel- 

 lan de olika sedimentbildande faktorernas beskaffenhet och bottenaflagringarnas art, 

 sådant detta måste gestalta sig under olika yttre förutsättningar. En dylik principiell 

 utredning har hitintills saknats. Väl har Potonié (1908) åvägabragt en mycket klar 

 jämförelse mellan gyttje- och dybildningens processer, sådana desamma gestalta sig vä- 

 sentligen i kemisk riktning, framförallt med hänsyn till urmaterialets olika härkomst. 

 Speciella och på lämpligt sätt kombinerade plankton- och bottenstudier ha emellertid 

 hitintills från dybildande sjöar öfverhufvudtaget alldeles saknats, och det har också där- 

 för från nutidslimnologiska synpunkter icke varit möjligt att bilda sig någon närmare upp- 

 fattning angående innebörden af dessa spörsmål, lika så litet som att i önskvärd utsträck- 

 ning jämföra desamma med motsvarande och (jfr sid. 32) mera välbekanta förhållanden 

 inom mera näringsrika, d. v. s. typiskt gyttjebildande sjöar. 



Sedan emellertid frågan om de smärre dy- resp. dygyttjebildande sjöarnas allmänna 

 biologi numera ernått en principiell klarläggning, synes det mig också med stöd af redan 

 förut kända geologiska resp. planktologiska sakförhållanden mycket lätt — åtminstone 

 för den nordeuropeiska och baltiska regionens vidkommande — att uppdraga de närmare 

 konturerna till spörsmålet om sambandet mellan omgifningarnas beskaffenhet, vattnets 

 planktologi och bottenaflagringarnas struktur öfverhufvudtaget. Först genom en dylik 

 kombination med andra fakta synes mig också de här föreliggande undersökningarna ernå 

 ett större intresse utöfver det lokala resp. rent tekniska, hvilken senare utredning dock 

 äfvenledes i och för sig näppeligen torde böra underskattas såsom varande en här mycket 

 väsentlig — men dock hitintills genomgående försummad — förutsättning för det hela. 



