110 



EINAR NAUMANN, UNDERSÖKNINGAR ÖFVER FYTOPLANKTON. 



1. Planktogena sediment. 



Företrädda inom området äro följande associationstyper resp. däraf beroende 

 slamstrukturer. 



Planktontyp. 



A. Zooplankton. 



Kitinproducerande zooplankton, 

 hvaraf endast cladocerer kunna komma i 

 fråga; jfr sid. 64. 



B. Fy to plankton 



a) Chlorophycé-typen. 



b) Chrysomonad-typen. 



Specialfall : Di nobryon typen, karak- 

 teriserad genom dinobryernas dominans 

 öfver andra element. 



c) Desmidié-typen. 



d) Peridiné-typen af nordlig art. 



e) Tabellaria — Cyclotella-typen. 



Bottentyp. 



Det i första hand genom Bosmina- 

 rester karakteriserade slammet. 



Botryococcus-kolonier som karakterise- 

 rande element; jfr sid. 76. 



Den genom chrysomonad-s-porer resp. 

 periodiskt - - af Mallomonas-lämnmg-dr 

 karakteriserade aflagringen; jfr sid. 76. 



Karakteriserad genom Dinobryon- 

 sporer. 



Saknas; jfr sid. 104. 



Saknas; jfr sid. 76. 



Den genom Cyclotella resp. - - perio- 

 diskt — af stjärndiatoméers strålar karak- 

 teriserade aflagringen; jfr. sid. 104. 



Icke företrädda inom regionen äro — af ökologiska orsaker; jfr sid. 74 — 75 — 

 följande associationstyper resp. däraf beroende slamstrukturer 



a) Fragilaria crotonensis-typen. 



b) Melosira — Stephanodiscus-typen. 



c) Myxophycé-typen. 



d) Pediastrum-typen. 



e) Peridiné-typen af sydlig art. 



2. Litorigena bildningar. 



Bland hithörande bildningar torde framförallt den i dessa vatten ofta enastående 

 rikliga litoralproduktionen af kiselalger böra anföras — här en företeelse af väl så stor 

 betydelse för bottenaflagringarnas allmänna beskaffenhet, som kalkalger inom många 

 den baltiska regionens sjöar. Ofta nog är det just det rikliga tillskottet af dylika sedi- 

 ment, som förorsakar uppkomsten af en mera gyttjeartad bildning, än som eljes till följd 

 af den obetydliga planktonproduktionen hade varit möjlig. Jfr som motsatser Lilla 

 Hyttjärn, sid. 59 och Paska-Lampa, sid. 63. 



