114 EINAR NAUMANN, UNDERSÖKNINGAR ÖKVER FYTOPLANKTON. 



Sambandet mell.an sedimentbildande faktorer och bottnens beskaffenhet inom 



den baltiska regionens typiska sjöar. 



A. Limnoautoktona bildningar. 



Här af en grundläggande betydelse, representerande aflagringarnas huf vudmassa. 

 Alloktona bildningar däremot här öfverhufvudtaget utan betydelse. 



l. Planktogena sediment. 



Företrädda inom regionen äro följande associationstyper resp. däraf beroende slam- 

 strukturer. 



Planktontyp. Bottentyp. 



A. Zooplankton. 



Kitinproducerande zooplankton, Kitingyttjan, väsentligen karakteri- 



d. v. s. cladocerer. serad af Bosmina -lämningar. Jfr sid. 32. 



B. Af fytoplanktogen natur. 



a) Fragilaria-crotonensis-typen. Saknas troligen; jfr sid. 106. 



b) Dinobryon-typen. Af Dinobryon -sporer karakteriserad 



gyttja. En hittills okänd strukturtyp, hvil- 

 kens närvaro dock måste teoretiskt förut- 

 sättas i sådana sjöar, där Dinobryon under 

 längre perioder spelar en dominerande roll; 

 jfr sid. 70. 



c) Melosira — Stephanodiscus-ty- Diatomé-gyttjan enligt Wesen berg - 

 pen. Lund's definition; jfr sid. 32. 



d) Myxophycé-typen, företrädd af Myxophycé-gy ttj&n af i förhällande till 

 talrika samhällen, väsentligen Anabcena, moderformationens växlande beskaffenhet 

 Aphanizomenon, Microcystis, Oscillatoria. växlande art; jfr sid. 32. 



e) Pediastrum-typen. Af Pediasirum-styÅrnoi karakteriserad 



gyttja jfr. sid. 32 och 75. 



f) Peridiné-typen af sydlig art. »Saknas. 



Icke företrädda inom regionen äro — af ökologiska orsaker; jfr sid. 68 — 75 - 

 följande associationstyper resp. däraf beroende slam strukturer: 



a) Chlorophycé-typen, 



b) Chrysomonad-typen i vidsträckt bemärkelse, 

 o) Desmidié-typen, 



d) Peridiné-typen af nordlig art, 



c) Tabell aria — Cyclotella-typen. 





