120 



EINAR KTAtTMANN. UNDERSÖKNINGAR OFVER FVTOn.ANKTON. 



att söka i från planktonproduktionen härrörande fett- och proteinämnen; jfr sid. 27. 

 Den grå detritusgyttja, som är af planktogen härkomst, är alltså - till följd af plankton- 

 organismernas högre fett- och proteinhalt — afgjordt bättre än den, hvars urmaterialier 

 äro att söka inom strandformationen. Jfr i kemiska frågor närmare särskildt ■ Potonié, 

 1. c. 1908. 



De under vatten bildade aflagringarna kunna alltså med hänsyn till sin växlande 

 näringshalt i påfallande grad analogiseras med vissa fastlandets jordarter. Sålunda är 

 i principiella hänseenden öf verensstämmelsen mellan gyttja och mylla resp. dy och rå- 

 humus omisskännlig --en omständighet, som visserligen redan påpekats af P. E. Muller 

 1887 och efter honom af Wollny 1897, äfvensom af Kamann i ett flertal arbeten, särskildt 

 1. c. 1911, men dock af dessa forskare — såsom icke varande limnologer — naturligen icke 

 kunnat närmare utformas. Visserligen äro skiljaktigheterna mellan dessa land- resp. 

 under vattensbildningar mänga och stora; men i själfva de principiella bildningsförut- 

 sättningarna resp. den däraf beroende »godheten » ligger dock en så afsevärd öf veren sstäm- 

 melse, att analogiseringen i själfva verket här måste anses vara af en ganska djup inne- 

 börd och äfvenledes mana till mera detaljerade undersökningar angående överensstäm- 

 melsen mellan dessa olikartade bildningar äfven i andra hänseenden, såsom t. ex. --och 

 kanske framförallt - - på det bakteriologiska området. En tabellarisk öfversikt torde 

 allra bäst belysa detta förhällande, sådant vi betrakta detsamma från rent elementära, 

 snarast ökologiska synpunkter. 



\ ätten- resp. fastlandsbildningar 



Gyttja resp. mylla 



Dy resp. råliumus och sämre torf 



Den grundläggande bild- 



Kalkrikedom, h varige- 



Kalkfattigdom , h varige- 



ningsförutsättningen. 



nom den organiska substan- 



nom den organiska substan- 





sens sönderdelning ernås. 



sens konservering i from af 

 bruna humusämnen ernås. 



Åtskillnad s karaktä- 







rer gifvas bl. a. genom 







a) den lägre djurvärlden 



Riklig. 



Fattig. 



b) bakteriella It 



» 



» 



c) halt af i brunt humifie- 

 rade humusämnen. 



1 jämförelse med mineral - 

 salter af mindre betydelse. 



Af en grundläggande be- 

 tvdelse. 



Vi ha med afsikt gifvit denna sammanställning en ytterst elementär prägel. Andra 

 författare (P. E. Muller 1877, Ramann 1911) ha framhållit andra, väsentligen struk- 

 turella öfverensstämmelser. Andra ha däremot i vissa punkter gått afsevärdt längre 

 men därvid också synbarligen till följd af bristande limnologisk erfarenhet — gjort sig 

 skyldiga till afsevärda feltolkningar. Sålunda uppställde exempelvis Wollnv (1897) 

 den hypotesen, att gyttjans (Schlammull, enligt Wollnv; jfr sid. 27) genesis vore i prin- 

 cipiella hänseenden att jämföra med myllans, dyns (Sehlammtorf) däremot med råliumus. 

 Den utslagsgifvande faktorn fann han emellertid framförallt ligga i bildningsmiljöns halt 



