122 EINAR NAUMANN. UNDERSÖKNINGAR ÖFVER FYTOPLANKTON. 



nade. Några andra sjötyper kunna icke förutsättas inom dessa geografiskt såsom den bal- 

 tiska resp. nordeuropeiska regionen urskiljbara områden. Vi sakna därför anledning att 

 ingå på en närmare diskussion angående Wesenberg-Ltjnd's öfriga geografiskt begrän- 

 sade planktonregioner. Med hänsyn till det resultat, som framgått ur vår utredning an- 

 gående den baltiska resp. nordeuropeiska regionen, måste emellertid den frågan numera 

 synas mycket väl grundad, i hvad mån Wesenberg-Ltjnd's indelning öf\erhufvudtaget 

 f}^toplanktologiskt sedt och i växtgeograf isk mening är af någon som helst djupare inne- 

 börd. Sannolikt är detta icke fallet. Fastmera synes all sannolikhet tala där- 

 för, att det här i första hand städse är frågan om rent ökologiska formationsmodifika- 

 tioner — ett antagande, som ytterligare motiveras af fytoplanktons i stort sedt kvalita- 

 tivt kosmopolitiska men kvantitativt ofta i oerhörd grad regionalt varierande läggning. 

 Det synes mig under sådana omständigheter möjligt att betrakta fytoplanktonfördel- 

 ningen i smärre vatten öfverhufvudtaget inom alla regioner under de enhetligt 

 ökologiska synpunkter, hvilka torde kunna sammanfattas i följande ökologiska sjötyper, 

 benämnda efter de geografiska områden, där de närmare studerats: den arktiska, den 

 baltiska, den nordeuropeiska och den tropiska. Af dessa sjötyper uppvisar den första 

 en öfver hela linjen obetydlig produktion, tydligen såväl beroende däraf , att myxophycéer- 

 nas temperaturoptimum underskrides, som ock därigenom, att den äfven för andra for- 

 mers högproduktion oundgängliga agila organiska substansen resp. dess sönderdelnings- 

 produkter saknas. Det ligger i sakens natur, att bottenförhållandena här mera måste 

 karakteriseras af minerogena än organogena bildningar. Den baltiska resp. nord- 

 europeiska sjötypen har i det föregående närmare karakteriserats som en af olikartade 

 näringsbiologiska förutsättningar beroende modifikation af en i termiskt hänseende på 

 principiellt likartadt sätt inverkad formation. Sambandet mellan plankton och botten- 

 beskaffenhet inom hithörande sjötyper är numera mycket väl kändt och har i det före- 

 gående utförligt diskuterats. Hvad slutligen den tropiska sjötypen beträffar, så är 

 den dessvärre ökologiskt sedt föga utredd och icke några som helst upplysningar före- 

 ligga angående bottenaf lagringarnas principiella bildningshistoria. Otvifvelaktigt är 

 emellertid, att den organiska substansens sönderdelning här i typiska fall försiggår myc- 

 ket snabbt och jämnt, hvaraf alltså effekten blir ett mineraliseradt vatten, sålunda med 

 obetydliga mw.TO^/M/cé-produktioner och fastmera behärskadt af renvattensformer. 

 Troligen försiggår slambildningen på dylika sjöars bottnar ganska långsamt: men i 

 denna fråga saknas dock dessvärre än så länge all erfarenhet. 



På detta sätt skulle vi alltså erhålla ett mycket begränsadt antal ökologiskt känne- 

 tecknade sjötyper, hvilkas geografiska utbredning tydligen beror af rådande geologiska 

 resp. klimatiska förhållanden. Den af Wesenberg-Lund föreslagna regionindelningen 

 saknar tydligen hvarje växtgeografisk innebörd i egentlig mening och måste såsom 

 sådan alldeles utrangeras, om den också — åtminstone till någon del — kommer att 

 \ isa sig mera tillämplig inom zooplanktologien. I detta hänseende uppvisar såväl Ane- 

 boda- som Kloten området också en nordlig karaktär, exempelvis genom den ut- 

 bredda förekomsten af Bosmina obtnnrostris G. O. S. resp. Holopedium gibberum Zadd. 

 Det lider emellertid intet tvifvel, att man från växtgeografiska synpunkter i en 

 framtid skall kunna uppställa äfven andra regioner än rent ökologiska. Sålunda synas 



