120 TÖRNEBOHM, VEG A-EXPEDITIONENS BERGARTER. 
I det andra undersökta profvet var bergarten mörkare grå 
och finare, dess skiffringsytor jemnare, men dock småknutiga, 
de inströdda pyritkristallerna större, stundom med ända till 
6 ä 83 mm. kant. Bergartens hufvudmassa utgöres af qvarts och 
ett blekgrönt, fjälligt mineral med svaga interferensfärger, an- 
tagligen klorit. Jämte detta finnes dock äfven något hvit glim- 
mer. Det hela är temligen starkt färgadt genom en mängd 
små, mörka korn. Accessoriskt förefinnas 0,1 å 0,15 mm. långa 
rutil-mikroliter i mängd, äfvensom enstaka, ofta särdeles skarpt 
utbildade små turmalin-kristaller. Knutarna befunnos vara af 
samma natur som i föregående; i allmänhet voro de något 
mindre rostfärgade och visade ej sällan tydligt romboedriska 
former. Vidare observerades i bergarten strimvis fördelade 
små, ljusa, obestämbara korn af samma beskaffenhet som i 
föregående. 
Stranden 25' Ö. om Kap Jakan. »>Stranden bildas här af 
sand, som strax ofvanom högsta vattenståndet är betäckt med 
tät gräsmatta. Längre inåt landet ses en ganska hög berg- 
sträckning och bortom den några snötoppar. På en del ställen 
går fasta klyften ut till stranden och visar sig der såsom tvär- 
branta bergstupor af 6 till 10 m. höjd, bildade af upprätt 
stående lager, som stryka N—S. En af dessa stupor befans 
bestå af gråa, på ytan rostfärgade, dels hornstensartade, dels 
lerstenslika bergarter, jämte kiselskiffer och vacker talkskiffer.» 
Af de här insamlade stufferna undersöktes trenne. 
a) En brececieartad bergart, bestående af gråa, lerstens- 
lika bitar inbäddade i ett ljust, nästan hvitt, fläckvis smådrusigt 
cement. Fina ådror af qvarts genomdraga det hela. Under. 
mikroskopet befans, att lerstensbitarna voro bildade af ett 
fint, oredigt aggregat af små, ljusa glimmerfjäll och färglösa, 
oregelbundet formade korn, hvilka senare, åtminstone till en 
del, bestodo af qvarts, såsom interferensfigurerna i några fall 
visade. Accessoriskt förefinnas dels en mängd små, mörka, ej 
närmare bestämbara nålar och korn, dels ock små, guldgula, 
gryniga partier, hvilka mellan korsade nicols visa liflig aggre- 
gatpolarisation. Dessa partier, af hvilka de större nå 0,05 å 
0,06 mm. i tvärmått, äro dels helt och hållet oregelbundet for- 
made, dels rektangulärt eller qvadratiskt begränsade. Deras 
mineralogiska natur kunde ej med säkerhet fastställas; möjli- 
gen bestå de af rutil. En mängd små, delvis tydligt kubiska 
hålrum torde kunna uppfattas såsom formar efter utvittrad 
svafvelkis. Cementet har en liknande sammansättning med 
