VEGA-EXPEDITIONENS VETENSKAPLIGA ARBETEN. 123 
strand, utan några nämnvärda hvarken makroskopiska eller 
mikroskopiska accessoria. | 
e) Gneis från ön Idlidlja, belägen något Ö. om Pitlekaj. 
Bergarten är grå, medelgrof, något granat-förande. Under mi- 
kroskopet visar sig dess qvarts vara ganska rik på vätskeinne- 
sluttningar ordnade efter plan, som i olika riktningar genom- 
skära qvartsindividerna, ofta fortsättande genom flera sådana. 
Inneslutningarna torde alltså vara sekundära, uppkomna på 
kapillärsprickor, som sedermera blifvit igenläkta. Fältspaten 
är öfvervägande ortoklas, temligen vittrad. Den grönbruna 
glimmern är utbildad i form af relativt små, oregelbundet be- 
gränsade partier och förekommer temligen sparsamt. Såsom 
accessoriska beståndsdelar uppträda hornblende, apatit och zirkon. 
Denna gneis öfverlagras närmast af en annan gneisvarietet, 
mörk, finskiffrig och mycket vittrad. Derpå följer 
f) en granulitisk bergart, bestående af en finkristallinisk 
blandning af qvarts och ortoklas, jämte något plagioklas och 
sparsamt närvarande små fjäll af brungrön glimmer. Större, 
alltid mycket oregelbundet formade qvartskorn ligga der och 
hvar inströdda; äfvenså små korn af magnetit. 
g) Granit, löst block vid Pitlekaj-lagunen. Bergarten är 
medelgrof, jemnkornig, grå med en svag dragning åt rödaktigt. 
Dess ortoklas är utbildad endast såsom kristalloider, hvilkas 
konturer äro ytterst ojemna, stundom nästan taggiga. Minera- 
lets substans är i regeln frisk, men ofta grumlad genom en 
mängd oregelbundet rörformiga interpositioner. De större 
individerna innesluta ej sällan enstaka korn och stundom äfven 
småkorniga aggregat af plagioklas. Detta mineral är för öfrigt 
ganska rikligt närvarande, dock ej i så stor mängd som orto- 
klasen. Äfven plagioklasen uppträder mestadels såsom kristal- 
loider med ojemna konturer, någon gång företer den dock en 
antydan till kristallformer, men äfven då äro dess konturer 
ojemna, liksom anfrätta. En del individer äro försedda med 
zonalstruktur. Interpositioner förekomma af samma art som 
i ortoklasen. Qvartsen uppträder mestadels såsom polysynte- 
tiska partier, mellan hvilkas korn ortoklasen stundom ses in- 
tränga. Den är rik på gas- och vätske-inhysingar liggande dels 
regellöst inströdda i mineralets massa, dels ordnade efter svagt 
bugtande plan. TI förra fallet hafva de vanligen oregelbundna, 
ofta greniga former, 1 det senare äro de mera afrundade. I 
bådadera fallen äro deras libeller orörliga eller blott trögt 
rörliga. Den icke särdeles -rikligt närvarande glimmern har i 
friskt tillstånd en brungrön till grönbrun färg. På enstaka 
