KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 12. N:o 2. 13 
terna, men att deremot i Stockholm höstarne äro blidare än på de öfriga tre. Hafvets 
inflytande på Stockholms klimat uttalar sig således med bestämdhet i jemförelse med 
de tre andra orterna. Upsala har landtklimat i jemförelse med Stockholm och Gefle. 
Vintern i universitetsstaden är nästan lika kall som i det nordligare belägna Gefle och 
mycket kallare än i Stockholm. Våren i Upsala är deremot nästan lika varm som i 
hufvudstaden. Upsalas sommartemperatur är något högre än Stockholms, men dess 
höst är betydligt kallare och liknar Gefles. 
Då man från Bottniska viken närmar sig gränsen mot Norge, träffar man under 
alla tider på året en aftagande temperatur. Stensele t. ex. har under alla års- 
tider lägre värmegrad än Piteå, ehuru den förra orten ligger sydligare än den sednare. 
I Stensele är vintern lika kall som i Haparanda, sommaren och hösten till och med 
kallare, men våren blidare; den förra orten ligger dock närmare 9 mil sydligare än 
den sednare. Utmed kusten aftager äfven medeltemperaturen för vintern, våren och 
hösten, då man närmar sig mot norden; men medeltemperaturen för sommaren deremot 
bibehåller sig nästan oförändradt från Hernösand till Haparanda. Att sommartempera- 
turen långsamt aftager, då latituden ökas, är dock ingen egenhet för ifrågavarande 
trakter allena, utan detta äger i allmänhet rum under liknande förhållanden i den tem- 
pererade zonen, och har påtagligen sin orsak deri, att dagens längd under denna årstid 
tilltager mot norden, hvarigenom den nordligare belägna orten genom den ökade dags- 
längden får en kompensation för den förminskning i solvärme, som uppkommer genom 
solens mindre höjd öfver horisonten. Den olikheten äger dock rum, att på höga bredd- 
grader såsom här förändringen i dagens längd med latituden går mycket hastigare än 
på lägre breddgrader, hvarigenom kompensationen blir fullständigare. - Vid sommar- 
solståndet är dagens längd i Hernösand 19 timmar 57 minuter, i Umeå 20', 42", i Pi- 
teå 22, 9" och i Haparanda 23, 14". I Piteå synes till och med en öfverkompensering 
äga rum, i det att sommarvärmen härstädes visar sig högre än i Umeå och till och 
med något öfverstiga den 1 Hernösand. Observationsserien är möjligen för kort för 
att kunna med bestämdhet visa, om denna anomali är verklig eller endast tillfällig och 
skenbar. För att söka afgöra, om någon felaktig uppställning af thermometrarne har 
kunnat gifva anledning till den höga temperaturafläsningen i Piteå, har jag beräknat 
de observationer, som 1 det midtemot denna stad, på andra sidan Bottniska viken be- 
lägna, Uleåborg blifvit anstälda under de sex åren 1860—1865 '). Dessa observationer 
hafva för nämnda tid lemnat en medeltemperatur för sommaren i Uleåborg af + 14?”,6. 
Medeltemperaturen för sommaren under samma sex år i Piteå (således med uteslutande 
af åren 1866 och 67 i det ofvan angifna mediet) blir + 14,2. Den ringa skillnaden 0,4 
talar icke för någon tillvaro af den förmodade felkällan. Under vintern aftager dagens 
längd, då latituden ökas, och följaktligen samverka då båda orsakerna, nemligen för- 
minskningen i dagens längd och i solens höjd öfver horizonten, att sänka medeltempe- 
raturen, då latituden växer. Den meddelade tabellen visar äfven ett starkt fall i me- 
deltemperaturen för denna årstid. Medeltemperaturen för vintern är nemligen: i Her- 
nösand — 6,6, i Umeå — 8,8, i Piteå — 10,7 och i Haparanda — 11,9 grader. 
) Bidrag till Finlands officicla statistik. V. Temperaturförhållanden i Finland åren 1846—1865. Första 
häftet; af N. K. NorDEnskKIÖLD. Helsingfors 1869. 
