14 BE. EDLUND, BIDRAG TILL KÄNNEDOMEN OM SVERIGES KLIMAT. 
Variationerna i månadernas medeltemperatur tillväxa under för öfrigt lika om- 
ständigheter, då man närmar sig mot norden. Storleken af denna tillväxt kan ses 
af efterföljande tabell, som upptager temperaturskillnaden mellan årets varmaste och 
kallaste månad. 
| | 
| | | | | | 
| 
I Carls- | Halm- pe 2 Å | Wester- Jön- | Weners- | J Lin- Nykö- | Asker- ja i 
| PER Slade Wexiö. | Wisby. Göteborg.| vik. köpnest bor Skara köping. pinga eond Orebro. 
| i | | | | 
| | | | 
| 16,51 | 17,55 | I lege RR | 16,37 | lg 18,30 17,67 | 18,50 18,65 19,75.] 195101" 197205 
| 
| 
| Stock- | IL AR [EEE Hernö- | Öster- | 
| | 
Carlstad. |Westerås. Upsala. | Fahlun. | Gefle. | Umeå. | Stensele. | Piteå. | ana TORA 
| holm. | | sand. sund. | randa. | mock. 
| | | | 
| 20,00 | FE VER re Sr RS AN 
19,38 20,86 20,90 | 20,56 22,12 | 20,08 | 21,95 22,88 24,06 | 27,21 27,82 27,71 30,97 
Detsamma kan icke sägas om de dagliga temperaturvariationerna, hvartill orsa- 
ken är lätt att finna. Efterföljande tabell innehåller skillnaden mellan månadens medel- 
temperatur för kl. 8 f. m. och kl. 2 e. m. för några stationer: 
; | | | | | 
I 
| o ; | Halm- r | Stock- | Hernö- | Öster- | Hapa- | Jock- | 
| Månad. Kalmar. | stad. | ovCexiög | Wisby. | Örebro. Holm ns nn: | GERE rr | sund. | randa. | mock. | 
| . | | 
| | | | | | | | | | | 
I I N 
| Januari. ...... 139 08 | ve 0,42 | ”1ä8 0,94 1,70 145 VIITFO ; 1,03 | 0,26 0,77 | 
ERNER IIS ser i rA9S ND 2,60 | d,A3 2,94 3,86 3,33 JG JR Er OT | 2,82 | CBA | 
Tillväxten i luftens värmegrad under våren går, såsom bekant är, vanligen mycket 
långsamt. Man klagar med skäl öfver de länsvis och kalla vårarne. Bland de or- 
saker, som kunna anföras såsom ma Bäverns härtill, synes mig en i första rummet 
böra framhållas, ehuru densamma förut blifvit föga beaktad. Denna är smältningen af 
isen i sjöar och haf, af snötäcket öfver jordytan och upptiningen af kälen i marken. 
Luften uppvärmes jemförelsevis ringa af de direkta solstrålarne, utan till största delen 
genom beröringen med jordytan. Om luften är stillastående, kan således dess tempe- 
ratur icke mycket skilja sig från den underliggande jordytans. En märkbarare tem- 
peraturskillnad emellan dett kan endast uppstå derigenom, att luften ankommer från 
en annan ort, hvarest jordytan är varmare eller kallare. Då nu solen under våren dag- 
ligen ökar sin höjd öfver horizonten, uppvärmes jordytan mer och mer från den lägre 
temperaturgrad, som den innehade under vintern, till noll grad, och först nu börjar 
smältningen. Till denna punkt fortgår uppvärmningen i allmänhet regelbundet och 
utan några svårare hinder. Men den värmemängd, som jorden härefter mottager från 
solen, under det att denna stiger allt högre öfver horizonten, åtgår till en början till 
smältningen af is och snö och till upptiningen af den frusna marken. Jordytans tem- 
peratur förblir nu stående vid noll grad, så länge smältningen räcker, och luftens tem- 
