6 A. ATTERBERG, METALLEN BERYLLIUMS FÖRENINGAR. 
Efter denna redogörelse öfver de neutrala och basiska berylliumsalternas allmänna 
egenskaper och sammansättning, skola vi här nedan lemna en öfversigt öfver de vigtigaste 
syrornas förhållande till berylljorden, hvarvid för större öfverskådlighet syrorna blifvit 
delade i olika grupper, allt efter de neutrala och basiska salternas löslighet. För de 
syror, hvilkas basiska salter ej blifvit underkastade någon närmare granskning af för- 
fattaren, har den grupp, dit de höra, blifvit bestämd genom att undersöka, huruvida 
de neutrala salterna af syrorna fälla eller icke fälla tvåbasiskt berylliumsulfat samt tre- 
basiskt berylliumnitrat eller -acetat. 
Grupp 1). Både neutrala, tvåbasiska och trebasiska salter äro lösliga 1 vatten 
(af vanlig temperatur) hos följande syror: 
Klorvätesyra 
Bromvätesyra 
Jodvätesyra 
Rhodanvätesyra 
Salpetersyra 
Klorsyra 
Öfverklorsyra 
Myrsyra 
Ättiksyra 
Af dessa syror hafva endast klorvätesyra, salpetersyra och öfverklorsyra gifvit 
neutrala salter, som kunnat underkastas analys. Rhodanvätesyra och myrsyra gifva 
illa markerade kristaller först ur syrupstjocka lösningar. Af de återstående kunde ej 
neutrala salter framställas. 
Grupp 2). Neutrala och tvåbasiska salter lösliga; trebasiska salter (antingen olösliga 
eller) sönderdelas af kallt vatten under afskiljande af än mer basiska olösliga salter: 
Svafvelsyra 
Selensyra 
Oxalsyra 
Jodsyra 
Ferridecyanvätesyra 
Vinsyra 
Citronsyra 
(Svafvelsyrlighet) 
(Undersvafvelsyrlighet) 
Af dessa syrors neutrala salter kristallisera sulfatet och selenatet lätt och väl, 
oxalatet och tartratet först ur starkt syrupstjock lösning i små otydliga kristaller, jo- 
datet kristalliserar ej. Svafvelsyrlighetens och undersvafvelsyrlighetens salter äro så 
obeständiga, att de ej kunna erhållas i fast form. 
Grupp 3). Neutrala salter lösliga; tvåbasiska och följande olösliga: 
F errocyanvätesyra 
Selensyrlighet 
Bernstenssyra 
