10 MARTIN RAMSTRÖM, OM CORPORA STRIATA*S OCH THAI.AMI FUNKTION*. 



som Vieussens gifvit denna term. »Corpus striatum» omfattar sålunda enligt Swe- 

 denborg's nomenklatur: Nucleus caudatus + Nucleus lentiformis + mellan dem inne- 

 slutna Capsula interna. Ibland sammanfattar han dock Corp. str. och Thalamus + 

 Caps. int. under uttrycket: de båda strierade kropparna, använder således samma be- 

 teckning som Vieissens. 



Äfven i öfrigt beträffande Corpora striata och deras angränsande delar ansluter 

 han sig till VlEUSSBNII nomenklatur. Af hithörande termer ha redan åtskilliga blif- 

 vit förklarade i samband med Vietjssenii nomenklatur, såsom öfre och nedre, yttre och 

 inre Corpora striata, Semicirculare centrum, Commissura crassioris nervi aimida, m. fl.; 

 och många termer behöfva, såsom sammanfallande med nutida beteckningssätt, ingen 

 förklaring, såsom t. ex. Centrum ovale, Corona radiata, Corpus callosum, Fornix etc. 

 Detsamma gäller de angränsande hjärnventriklarna, Ventriculi laterales (med Cornua 

 posteriora och descendentia) och Ventriculus tertius; och jag behöfver här endast 

 tillägga, att han använde benämningen »Vulva» för att beteckna kommunikationen 

 mellan sido-ventriklarna och tredje ventrikeln, i. e. Foramen Monroi. 



I sammanhang härmed måste jag framhålla, att namnet »Yulua* redan på 

 Swedenborg's tid var en sedan gammalt använd beteckning för nämnda öppning, 

 och att sålunda äfven själfva kommunikationen mellan ventriklarna redan den tiden 

 länge varit känd. Jag framhåller detta, emedan åtskilliga af S\vedenborg's lefnads- 

 tecknare gjort sådana uttalanden, som t. ex. följande: »Swedenborg slöt sig till, att en 

 förbindelse måste finnas mellan de båda hjärnhalfvornas (hemisfärernas) håligheter, 

 de s. k. sidoventriklarna»; och samme författare fortsätter: »denna förbindelse upp- 

 täcktes senare af MoNRO och benämnes efter honom (Foramen Monroi)». — Rätta 

 förhållandet är emellertid, att denna kommunikation, som sagdt, var känd redan före 

 Swedenborg's tid. Sålunda skildras denna mycket tydligt redan i Bartholinerjs LS 

 anatomiska lärobok: »Institutiones anatomica?» (Lugd. Bat. 1041), där å sid. 271 



Läses följande: ■ — »tertius ventriculus communis portio reliquorum duorum. 



— — — Nos putamus unicum esse cerebri ventriculum, qui in medio est, sed biparti- 

 tum est ejus initium, vel gemini processus» — — — och »Cavitas enim inta et continua 

 est cerebri et duo dicli ventriculi in communem cavitatem desinunt.» Och om dess 

 namn: »Vulva», se a. a., sid. 278. Och i slutet af 1000-talct beskref Yieessens samma 

 förbindelse i sin »Neurographia universalis» (Lcyden 1685) sålunda: »Vulva nihil aliud 

 est, quam foramen circa anticam ventriculorum anteriorum cerebri regionem, Bubtus 

 fornicem reconditum, et juxta radices illius excavatum; cujus interventu prssdicti 

 anteriores ventriculi cum tertio communicant.» (Op. cit. , pag. 04.) Att Swedenborg 

 kände till detta uttalande af Vieussens, det synes däraf att Swedenborg själf på 

 ett ställe i »The Brain», nämligen i n:o 400 (cd. by R. Tafel), citerar de ofvan anförda 

 orden af Vieissens och hänvisar till stället i hans arbete, där de äro att finna. 

 Äfven under förra delen af 1700-talet, således just den tid, da S\v ed emu >ko sysslade 



med sitt naturvetenskapliga författarskap, omtalas gamma kommunikation af en annan 

 anatomisk författare, J. 15. Winslow, sålunda: »Septum lueidum u"(>st pas adherent 



en bas, de SOrte <|iie les d(>u\ \ enl ricules lateraux eonuniini(|uent ensemble» (se J. 



B. Winslow: Exposition anatomique -, 1732. [V, pag. 166). Och äfven detta 



