32 MARTIN RAMSTRÖM, OM CORPORA STRIATa's OCH THALAMI FUNKTION. 



mängd motoriska trådar, som bilda de mäktiga Tractus tecto-spinales et -bulbares och 

 Radix mesencephalica Quinti, hvilka med sina kollateraler eller sina ändförgreningar 

 intränga i resp. ögonmuskelkärnorna och motoriska kärnor i Oblongata och rygg- 

 märgen samt Quinti tuggmuskelkärna. Härvid fortsätta Tractus tecto-spinales ända 

 ned i ryggmärgens fram- och sidosträngar, därifrån de träda i förbindelse med rygg- 

 märgens motoriska kärngrupper, medan Tractus tecto-bulbares på degenerativ väg 

 kunna följas blott till Medulla oblongata, bildande 2 knippen, ett mera ventralt, 

 nära Oblongatas ventrala medellinje förlöpande, ett mera dorsalt, på undre sidan af 

 dorsala längsknippet förlöpande och därför kalladt »Fasciculus prcedorsalis.* Dessa 

 trådknippen afge, som sagdt, under vägen en massa kollateraler till ögonmuskelkär- 

 norna, i syn. N. III, och böja slutligen i Oblongata in till dess Nucl. motorius teg- 

 menti eller Nucl. VI. Med dessa föregående uppspringer ock i Tectum, dess Nucl. 

 magnocellularis tecti, ett knippe, som slutligen instrålar dels i N. Quinti tuggmuskel- 

 kärna och enligt Ca.jal äfven i motoriska tegmentkärnan dels ock direkt i N. trige- 

 minus (= enligt May och Horsley utgörande sensibla i roten kefalt förlöpande trådar). 

 Det kallas Radix mesencephalica Quinti. Som Tectum dessutom konstant står i för- 

 bindelse med Ullhjärnan genom den hos benfiskarna synnerligen kraftiga Tractus tccto- 

 cerebellaris eller cerebello-tectalis, och som det vid läsioner af Tectum inställer sig 

 svåra motilitetstöringar, tvångsrörelser etc. (se Edinger, Nerv. Zentralorgane, II, 

 1908, sid. 183), så synes det antagandet ej sakna grund, att Tectum opticum är ett. 

 organ för förmedling af reflexer från de nämnda sinnesbanorna, särskildt synens, för 

 en mångfald kombinerade kroppsrörelser, såsom ögonrörelser och därmed samman- 

 hängande rörelser och många rörelsekombinationer för lokomotion och statik. I god 

 öfverensstämmelse härmed står ock det förhållandet, att Tectum är synnerligen väl 

 utveckladt hos simmande och flygande djur särskildt sådana med välutvecklade syn- 

 apparater, och detta ej blott hvad beträffar dess storlek utan ock beträffande dess 

 inre byggnad, alldenstund kärnorna i detsamma äro bättre utdifferentierade hos 

 fiskar och fåglar än hos andra djurklasser. (Se Edinckk. Nerv. Zentr. Il, sid. 153.) 

 — En del af de sens. V. -trådarna i Tr. bulbo-tectalis, Nucl. magnocellularis tecti B&mi 

 Radix mesencephalica V :i tyckes representera en del af en annan ännu outredd 

 reflexbana, nämligen för tuggrörelserna (m! dess närhet äfven till oralsinneta strax 

 framför Liggande reflexbana). 



Med detta viktiga associations- och reflexcentrum står Thalamua i förbindelse 

 medels ett särskildt mäktigt tradknippe, Tractus tecto-ihalamicus (s. ihalamo-tectalis), 

 som kommer trän Tectum och inträder i en af Thalamuskärnorna, såsom det synes 

 i Nucl. ventra/i* (s. rotundas FritSCH). Ehuru detta knippe äfven synes innehålla 

 trådar från Thalamus till Tectum och därför stundom benämnes »Tr. thalamo-tectalis>, 

 finns det dock en annan Iran Thalamus utgående håna, som härvid kan tjänstgöra 

 såsom den elTerenta hanan vid Thalami reglerande af ögonrörelsereflexerna och där- 

 med sammanhängande rörelsekombinationer. Det är Fasciculus longitudinalis posterior, 

 den mäktigaste strängen i motoriska tegmentkärnans system. Såsom senare skall visas, 

 er detta knippe >itt ursprung dels i »Nucl. funiculi lom/. dors.* i kaudala delen al 



