KUNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 49. N:0 9. 33 



Thalamus dels i de »mediala partierna af Thalamus», (Goldstein), och det har ännu 

 mera förbindelse med bakre delen af Thalamus. Som bekant löper detta knippe sedan 

 i kaudal riktning genom midthjärnan ocli Oblongata afgifvande kollateraler till ögon- 

 muskelkärnorna och Nucleus motorius tegmenti, såsom senare skall visas, och äfven 

 mottagande trådar, framför allt från Vestibularisapparaten, och fortsätter ända ned i 

 ryggmärgens fram- och sidosträngar. På grund af dessa förbindelser och kliniska och 

 experimentella rön antar man i detta knippe en bana för optostatik. Denna bana 

 sammanbinder och innerverar således precis samma apparater, som den från Tectum 

 utgående: Tr. tecto-bulbaris-spinalis. Bägge banorna löpa f. ö. alldeles jämsides! 

 Denna skulle sålunda kunna vara den efferenta bana, hvarigenom Thalamus reglerar 

 eller ger impulser till ifrågavarande reflexer. Naturligen spela dessa reflexbanor en 

 mycket stor roll, särskildt hos fiskar (liksom ock fåglar), hos hvilka Corpus opticum 

 visar en jämförelsevis så stark utveckling. Jfr Fig. 5. 



Thalamus står ock i förbindelse med andra delar af midthjärnan, som senare 

 skola skildras. Om Thalami förbindelse med bakre längsknippet och ögonmuskel- 

 kärnorna i midthjärnan, se vidare nedan om dess förbindelser med Oblongata. Om 

 Nucleus ruber se nedan om Cerebellum och Tr. cerebello-tegmentalis samt om rygg- 

 märgen och dess förbindelser. 



3:o. Thalamus står vidare i förbindelse med lillhjärnan. Äfven denna hjärn- 

 del är ju ett stort senso-motoriskt centrum, till hvilket talrika receptoriska banor 

 ingå från ryggmärgen (såsom från Nuclei funiculi post., Nucl. funic. lateralis, Cellulse 

 Columnse Clarkii, bildande den s. k. Tractus spino-cerebellaris), äfvensom från sens. 

 hjärnnerverna och deras kärnor (såsom från Opticus (Tectum), Quintus, Acusticus). 

 Och från densamma, dess subcorticala kärnor, utgå mäktiga motoriska banor dels till 

 Tectum, men framför allt sådana, som stråla in bland de stora multipolara cellerna 

 i Nucleus motorius tegmenti och som kallas »Tractus cerebello-tegmentalis.» »Uberall, 

 wo Zellgruppen des Nucleus motorius tegmenti liegen, enden aus dem Kleinhirne 

 herziehend direkte öder gekreuzte Fasern des Tractus cerebello-tegmentalis. » (Edltstger). 

 Och som denna stora längsgående kärna sträcker sig ända upp i kaudala ändan af 

 Thalamus-basen och ned igenom midthjärnan och Oblongata och fortsätter i rygg- 

 märgens grå substans, och som den genom sina cellutlöpare står i förbindelse 

 med de angränsande motoriska kärnorna i både midthjärnan och Oblongata och 

 dessa utlöpare fortsätta nedåt genom ryggmärgens fram- och sidosträngar för att 

 slutligen intränga i dess grå substans, får lillhjärnan möjlighet att utöfva inflytande 

 på den motoriska verksamheten i hela kroppen, ett inflytande, som ju anses bestå 

 däri, att den reglerar de olika kroppsmusklernas tonus och samarbete, h var jämte den 

 genom förbindelsen med Labyrintens nerver och Quintus sannolikt står i ett visst 

 förhållande till jämviktens uppehållande. Härmed står också det förhållandet i god 

 öfverensstämmelse, att hos djur, som fortskaffa sig genom krypande kroppsrörelser 

 eller hvilkas extremiteter ge dem en stor understödsyta (såsom reptilier och am- 

 fibier), hos dem är lillhjärnans utveckling minimal i jämförelse med dess utveckling 

 hos framför allt de skickligt simmande och flygande djuren. 



E. Sv. Vet. Akad. Handl. Band 49. N:o 9. 5 



