KUNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 49. N:0 9. 35 



trala grå, och instrålar slutligen i ryggmärgens fram- och sidosträngar. Under 

 detta förlopp ingår det starka förbindelser med i syn. Vestibularis-(Deiters-) kärnan 

 samt ögonmuskel- och Accessorius-kärnorna, (scEdinger: N. Z., 1911, I, sid. 218 och 

 Fig. 153 därsammastädes) ; men, såsom Cajal's, Held's, Kölliker's m. fl. under- 

 sökningar visat, afger det ständigt under sitt långa förlopp kollateraler till de om- 

 gif vande bildningarna, speciellt till nervkärnorna i Fossa rhomboidalis' botten, och 

 Edinger framhåller, att det »synes stå i förbindelse med alla motoriska kärnor, i 

 hvars närhet det drager fram under sitt långa förlopp». (Se Edinger: N. Z., I, sid. 

 80.) På grund häraf, delvis ock på grund af dess enorma utveckling hos fiskar och 

 fåglar, och på grund af flere experimentella och pathologiska rön (Hunnius, Bruce, 

 Spitzer, m. fl.) har man i detta knippe antagit en bana för Optostatik, förbindelse 

 af ögoninställningen med kroppshållningen. — Men icke blott genom detta viktiga 

 reflexknippe utan äfven genom andra motoriska banor, som tillsammans bilda »For- 

 matio reticularis», etableras ett samband mellan Thalamus och Oblongata. Formatio 

 reticularis är ju ett utomordentligt starkt associationssystem, som löper fram ventralt 

 och lateralt om det förutnämnda knippet ända från mellanh järnans basaldel och ned 

 till ryggmärgen, sammanbindande olika delar af centrala nervsystemet på olika höj- 

 der med hvarandra. I Oblongata är det särskildt mäktigt utveckladt och bildar 

 säkerligen till mycket väsentlig del underlaget för de kombinerade funktioner, som 

 karakterisera Oblongatas centra. I denna Formatio ligger vidare den ofvan omtalade 

 och beskrifna Nucleus motorius tegmenti, som börjar ända uppe i kaudala ändan af 

 Thalamus och fortsätter ända ned i ryggmärgens grå substans, dess associationsceller, 

 och hvars cellutskott löpa i frontala och kaudala riktningar till dels i bakre längs- 

 knippet till dels lateralt därom, också i sig förenande alla höjder af motoriska cen- 

 tralapparaten. — Genom alla dessa förbindelser synes Thalamus alltså ha många 

 möjligheter att utöfva inflytande på de många lifsviktiga Oblongatacentra, liksom den 

 genom de förut beskrifna receptoriska kunde mottaga intryck från dem. 



5: o. Hvad slutligen beträffar Thalami förbindelse med ryggmärgen, står denna 

 i så intimt samband med Oblongata-förbindelserna, att den i följd däraf vid beskrif- 

 ningen af dessa redan flere gånger måst omnämnas. Ryggmärgen är äfven den icke 

 blott en ledningsapparat utan framför allt ett stort kombineradt reflexorgan, hvari 

 de instrålande somato- och viscero-sensibla nervrötterna öfverföra intrycken från 

 extremiteternas och bålens, ja äfven delvis hufvudets sinnesapparater till ryggmärgens 

 motoriska celler. (Ty bland de tilledande nervrötterna märkas ju icke blott de bakre 

 spinal nervernas utan äfven de kaudal-riktade starka rottrådarna af sens. V, VIII och X.) 

 Och som de härvid intresserade trådarna och cellerna äro förbundna med dylika på 

 olika höjder af ryggmärgen genom talrika associations- och kommissur-system, kommer 

 en vidt utgrenad reflexapparat till stånd, h vilken förmedlar en mängd kombinerade 

 automatiska rörelser, som extremiteterna och bålen utföra. (Den decapiterade ålens 

 slingrande och simmande rörelser, äfvensom många andra fiskars sprattlande rörelser 

 en lång tid efter hufvudets skiljande från kroppen äro ju bekanta exempel, som be- 

 kräfta detta, liksom de krälande, flygande eller språng-rörelser, som högre djur kunna 

 utföra under liknande förhållanden.) 



