36 MARTIN RAMSTRÖM, OM CORPORA STRrATA'S OCH THALAMI FUNKTION. 



Detta utvecklade och till viss grad själf ständiga reflexorgan står emellertid 

 också i sådant samband med hjärnan, att det kan af denna senare bestämmas och 

 regleras i sin verksamhet. 



Med lillhjärnan är ryggmärgen sålunda förbunden genom den mäktiga Tractus 

 spino-cerebeUaris, hvilken, såsom vi förut sett, innehåller en mängd receptoriska banor 

 tian ryggmärgen till Cerebellum, Men ryggmärgen är ock förbunden med lillhjärnan 

 genom den likaledes förut nämnda Tractus cerebello-tegmentalis. Ty denna ställer lill- 

 hjärnan i förbindelse med Nncleus motorius tegmenti och dess längsgående associa- 

 tionsbanor, af h vilka den förra, såsom vi sett, fortsätter i ryggmärgens grå substans 

 och de senare sänka sig in i ryggmärgens fram- och sido-strängar. På denna väg 

 kan sålunda lillhjärnans toniska och statiska inflytande på ryggmärgen göra sig 

 gällande. 



Med förlängda märgen står ryggmärgen i mångfaldig intim förbindelse. Sålunda 

 märkes i nära samband med den nyssnämnda tegmentkärnan och dess associations- 

 banor också en annan spinal hjärn-förbindelse, nämligen Tractus vestibulo-spinalis. Den 

 bildar en förbindelse mellan de mäktiga (Deiters) cellerna vid Nervus vestibularis' 

 inträde i Oblongata och ryggmärgens framsträngar och horn. Hos djur, som lefva i 

 vatten, är denna bana synnerligen kraftigt utvecklad, och hos t. ex. Teleostier och 

 Ganoider kunna dess tjocka trådar följas ända ned i kaudala ändan af ryggmärgen, 

 h vilket allt står i god öfverensstämmelse med Vestibularis-apparatens och stjärt - 

 muskulaturens betydelse för jämviktens uppehållande hos dessa djur. För öfrigt gå, 

 såsom bekant, många af ryggmärgens och förlängda märgens sensitiva eller motoriska 

 banor direkt öfver i h varandra, och af dessas tillhörande kärnor ligga flere i själfva 

 gränsområdet, ja somliga Oblongata-kärnor, i synnerhet V-kärnan, skjuta t. o. m. ett 

 stycke ned i ryggmärgen, hvaraf allt följer, att den spinala motoriska apparaten kan 

 indragas under beroende af Oblongata-centra. 



Med ni i (I I hjärna ii är ryggmärgen förbunden genom den förut omnämnda Tractus 

 spino-teclalis, som öfverför sensibla intryck från ryggmärgen till det stora associa- 

 tionscentrum, som Tectum representerar, då där sammanföras en sådan rikedom af 

 receptioner från Opticus-, Acusticus-apparaterna och andra sinnesorgan, såsom ofvan 

 visats. Och bland de mäktiga fibrae efferentes, som utgå från Tectum, ha redan 

 angifvits de stråk, som instråla i Oblongatas och ryggmärgens motoriska tält, och 

 hvaraf den senare delen för den skull kallas Tractus tecto-spinali*. Härigenom kan 

 således ryggmärgens motoriska apparat indragas äfven under detta hos fiskarne sa 

 -t. nkt utvecklade reflexorgan, Tectum opticum. Äfven midth järnans basaldel, som 

 härbärgerar den redan nämnda Nucl. motorius tegmenti med tillhörande associations- 

 banor, visar direkta förbindelser med ryggmärgen. En del af denna stora cellgrupp 

 Låter nämligen i Mesencephalon afgränsa sig som en särskild kärna (dock ej så tydlig 

 hos fiskar, som lios högre djur), och kallas Nncleus rubcr. Från denna liar på. dege- 

 rierativ väg (åtminstone hos högre djur) påvisats en bana, som leder ända ned till 

 ryggmärgens motoriska apparater, och iifven hos fiskar har denna förbindelse åtmin- 

 stone delvis kunnat följas. Den kallas Tractus ruhro-spi milis. Härigenom ökas sa- 

 lede ytterligare ryggmärgens beroende af midth järnan. 



