KUNGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 49. N:0 9. 39 



hos däggdjur, hur de löpa på mediala sidan om Tr. spino-tectales et bulbo-tectales 

 uppåt mot mellanhjärnan, och kallar dem: »Fibrse bulbo-thalamicse et bulbo-hypo- 

 thalamicaB»). Men jämte dessa afferenta banor, finnes ock en efferent, som löper 

 dorsalt om den senast beskrifna. Den utgår från en särskild (lateral) grupp stora 

 celler i Corpus mammillare och utgöres af grofva trådar, som i dorso-kaudal riktning 

 instråla i Tegmentum mesencephali nära medellinien, där de ansluta sig till Tractus 

 longitudinalis dorsalis; en del af trådarna kunna ock, såsom åtminstone hos högre 

 djur visats, följas in i dorsala tegme?itganglierna (Kölliker, Hatschek, enligt Edin- 

 ger: N. Z., I, 1911, sid. 334), således till samma eller angränsande kärngrupper och 

 banor, dit oralsinnets reflexbana kunde följas från Corpus interpedunculare, ett för- 

 hållande, som står väl tillsammans med det kända sambandet mellan luktsinnet och 

 oralsinnet. Den kallas Tr. mammillo-tegmentalis. 



Af dessa anatomiska förhållanden synes det sannolikt, att Corpus mammillare 

 är ett reflexorgan, som står under beroende af dels luktapparaten, dels sinnesappa- 

 rater, h vilkas receptioner ledas centralt genom spinala baksträngskärnorna och möj- 

 ligen andra bulbära kärnor, och hvars efferenta bana ansluter sig till dorsala längs- 

 knippet och eventuellt andra motoriska tegmentbanor i dess närhet. 



Med detta (supponerade) reflexganglion står Nucl. ant. thalami i förbindelse 

 genom den förut nämnda Tr. thalamo-mammillaris, ett genom hela djurserien konstant 

 knippe af trådar, hvilka till en del ha sitt ursprung i Thalamus-kärnan till en del i 

 Corpus mammillare, ty vid förstöring af endera atrofierar knippet. Det kallas därför 

 ock stundom Tr. wximmillo-thalamicus. Den frontala delen af knippet är mer samlad, 

 men när det passerat förbi Nucl. ventralis thalami och brutit genom den mäktiga 

 Tr. cerebello-hypothalamicus, är det uppsplittradt i en mängd smärre knippen och 

 är då, såsom sagdt, svårt att särskilja från angränsande stråk, t. ex. Tr. olf.-hypo- 

 thalamicus. Epistriatum — Ganglion mammillare — Nucl. anterior thalami synas således 

 bilda ett system för sig, som står i nära beroende af den hos fiskarna så starkt ut- 

 vecklade luktapparaten. 



2:o. Ldbus lateralis hypothalami med förbindelser. Sedan Ganglion mammillare, 

 jämte förbindelser sålunda frånskilts, synas i öfriga delen af Lobus lateralis hypothal. 

 en massa celler, som efter deras utseende och anordning kunna uppdelas i 2 större 

 kärnor, en öfre storcellig: »Nucl. cerebellaris » och en undre med flere lager mindre 

 och större celler: »Nucl. diffusus». Lobus lateralis, [Nucl. diffusus], mottager, såsom 

 Goldstein påvisat, ett trådknippe från bakersta delen af midthjärnan, Ganglion 

 isthmi. Knippet kallas därför Tractus isthmo-hypothalamicus. (Ganglion isthmi är 

 förbundet med Tectum och Tractus opticus, se Goldstein, a. a., Tafel XIII, fig. 14.) 

 Lobus lateralis har därjämte mycket mäktiga förbindelser med lillhjärnan, Tractus 

 cerebello-hypothalamicus, som instrålar både i Nucl. cerebellaris och Nucl. diffusus. 

 Dess mäktighet är ett uttryck för den enorma utvecklingen hos fiskarna af de hjärn- 

 delar de förena. (Obs.! Edinger: N. Z., II, sid. 235: » — — Hypothalamuscomplex, 

 der sehr wahrscheinlich durch die enorme Kleinhirnentwicklung — Schwimmen/ — ve- 

 ranlasst ist. — — ) F. ö. är Lobus lateralis (Nucl. diffus.), såsom redan förut sagts, 

 förbunden medels fina trådar med Nucl. ventralis thalami. Såsom förut visades står 



