FÖRSÖK ATT THEORETISKT BESTÄMMA KRUTETS VERKAN I KANONER. 1 5 



I dessa formler förekomma ännu tvänne obestämda qvantiteter, nemligen för- 

 bränningshastigheten h och antändningshastigheten, af hvilken antändningstiden r, och 

 således äfven z är beroende. Bestämmandet af dessa bada hastigheters storlek kommer 

 att utgöra föremålet för en särskild § längre fram. 



Den egentliga beräkningen af de här ofvan uppgifna allmänna formlerna för 0„. 

 du n och Ax n måste nu verkställas successivt, genom att i desamma efter h varandra sätta 

 1, 2, 3 o. s. v. i stället för ra. För att redogöra för huru jag härvid i allmänhet går till 



väga, vill iag antaga att beräkningen framskridit ända till och med tiden - T, 



d. v. s. att jag antager såsom redan bekanta qvantiteterna n -i, p„ i, ^w„_i, «„„,, 



/.'•, , och ./„ ,. För att nu bestämma samma qvantiteter, svarande mot tiden ?-T, 



så måste inan börja med ;itt bestämma #„. Härvid möter man dock den svårigheten 

 att den i formeln för 0„ ingående qvantiteten ■< ännu ej är känd, hvarföre ett åtmin- 

 stone approximativt värde ;i densamma måste bestämmas, innan värdet på n kan erhållas. 

 Föi- detta ändamål erindrar jag först att .r måste vara lika med x H ^ 1 -\-^ld , „^. i -\- '.c,,, 

 af h vilka de tvänne första äro kända, hvarföre endast l~x n behöfver approximativt be- 

 stämmas. Af det föregående inse vi att './.■„ niaste vara i det närmaste proportionel 

 mot u„ och att följaktligen / ./ ■„ niaste vara i det närmaste proportionel mot du n . Men 

 denna sistnämnde är i det närmaste proportionel mot p n , hvaraf äter följer att d 2 a i 

 allmänhet måste stiga eller falla i ungefär samma förhållande som p. 1 rörelsens början, 

 da j> är i starkt stigande, och då således y/, är betydligt större än /> . så niaste der- 

 före !'.<■„ vara betydligt större än / 2 #„_i. Dä p upphunnit till grannskapet af sitt 

 maximum, blir p n nära lika med p*-i> hvarföre / .>• da kan antagas ungefär lika med 

 l J r, ,. Så snart p öfverskridit sitt maximum, gar det i starkt fallande, hvarföre l~x„ 

 da niaste vara betydligt mindre än / l 'j„_,. Om man i allmänhet antager x n - .<■, , -j- 

 -/■'■„ , -f- i/J-. c „ l} sa får man, för bestämmandet af //, följande reglor: Vid rörelsens 

 början (för ra — 2) tages y mycket stor, vanligen = 6 och således x 2 till omkring 8 . x y . 

 Derefter minskas y successivt, till dess att den vid pressionens maximum blir = 1. 

 hvarefter den ytterligare minskas till §, § och derunder. Med någon uppmärksamhet 

 och vana, kan på detta sätt x n temligen nära på förhand bestämmas; men den upp- 

 gifna regeln kan dock icke i allmänhet leda till annat än en första approximation. 

 .Man bör derföre, h varje gång det slutliga värdet på x n blifvit bestämdt, jemföra det- 

 samma med dess förut antagna approximativa värde, och om da någon anmärknings- 

 värd olikhet förefinnes mellan dem, hvilket oftast torde blifva fallet, bör beräkningen 

 af 0„ ånyo verkställas med användande af det korrigerade ./,. 



Sedan n blifvit beräknadt och p„ derefter, med tillhjelp af tabellen 1 i § 1, blifvit 

 bestämdt, verkställes beräkningen af <du n , h varvid åter möter den svårigheten att // 

 ännu ej är känd. Man måste då för densamma bestämma ett approximativt värde, 

 hvilket tillgår pä alldeles samma sätt som förut rörande x n blifvit beskrifvet, nemligen 

 att man först i allmänhet antager ra„ = »„ _,-)- y l Ju n __ u och derefter bestämmer y 1 efter 

 alldeles samma regel som förut blifvit uppgifven rörande bestämmandet af y. Sedan 

 Ju„ blifvit beräknadt, bestämmas u n , d.r a och x„ utan någon slags svårighet. 



