22 FA B. WREDE, 



hafva ytterligare förminskats, utan att hastigheterna derigenora erhållit någon anmärk- 

 ningsvärd förminskning. I en följande § skall jag försöka att utreda den sannolika 

 orsaken till den här ofvan anmärkta bristen på öfverensstämmelse mellan beräkning 

 och försök, och nödgas nu atiTöja mig med att antaga såsom approximativa värden på 

 hm och j, de i beräkningen använda, nemligen hm = 2000 och ^=0,6. För att härifrån 



härleda det sannolika värdet på h, måste man känna de använda krutkornens medel- 

 storlek; och i brist af annan upplysning derom, har jag måst inskränka mig till den i 

 preussiska artillerihandboken meddelade uppgiften, att preussiska styckekrutet sorteras 

 med såll, i hvilka hålen hafva 0,026 och 0,046 tums diameter. Af denna anledning 

 har jag antagit krutkornens medelstorlek vara - - eller 0,036 tum: och då kali- 



•jo© 2 



bern är 4,54 tum, så skulle således m vara — '■£— eller 125. Deraf fäs dåh- 16 



U . U o o l/O 



centimeter. Efter den förut meddelade formeln för H får man: 



T1 1.07.40(10 -.,_ 



rL = — gQ — = 105 meter. 



§ 8. Beräkning af de preussiska försöken. 



Dessa försök voro anordnade på följande sätt. På kanonens högra sida inborra- 

 des, tvärt igenom godset, på omkring 3 tum från kanalens botten, ett cylindriskt hål, 

 hvars medellinea var parallel med tappaxeln. Sedan detta hål blifvit gängadt, inskruf- 

 vades i detsamma en tapp af gjutstål, genomborrad längs efter sin axel af en full- 

 komligt cylindrisk kanal af 0,295 preussiska tums diameter och 5,5 preussiska tums 

 längd. Sedan kanonen på vanligt sätt blifvit laddad, infördes i den lilla kanalen pro- 

 jektiler af olika vigter, hvilka vid skottlossningen utskjötos mot en på 12 fots afstånd 

 uppställd balistisk pendel. Nödiga försigtighetsmått voro noggrannt iakttagna för att 

 förekomma all annan inverkan på pendeln än projektilernas anslag mot densamma, 

 hvarigenom åstadkoms att deras rörelseqvantiteter, i det ögonblick de träffade pendeln, 

 så noggrannt som möjligt angåfvos af denna. Medeltalen af 5 på detta sätt för hvarje 

 projektil erhållna rörelseqvantiteter reducerades derefter, med afseende å luftens mot- 

 stånd, till dem som egt rum då projektilen lemnade den lilla kanalens mynning, hvar- 

 efter de, sålunda reducerade, betraktades såsom de, från försöken omedelbart härledda 

 observations-qvantiteterna. Såsom projektiler i den lilla kanalen begagnades noggrannt 

 svarfvade gjutståls-cylindrar af 0,29 tums diameter och olika längder, hvilka sednare 

 bestämdes så, att den minsta projektilen erhöll en vigt af omkring 0,4 preussiska lod, 

 och att de derefter i ordningen följande 8 blefvo i en ungefärligen aritmetisk pro- 

 gresion tyngre. Utom dessa 9 projektiler begagnades 3 tyngre, hvilkas vigtdifferencer 

 voro omkring 6 lod. För att undvika en alltför stor längd å de tyngre projektilerna, 

 försågos de med hufvuden af gjutstal. Vid projektilernas införande iakttogs noga att 

 deras indre ändar alltid befunno sig på 5,5 tums afstånd från kanalens mynning, sa att 

 alla hade fullkomligt samma väg att genomlöpa under krutkraftens inverkan. De tider 

 som de särskilda projektilerna behöfde använda för att genomlöpa den lilla kanalen 

 berodde nu lielt och hållet af deras vigter, och motsvarade således olika delar af kanon- 

 kulans väg i kanalen. 



