32 FÅ B. WREDK, 



Innan jag i följande §§ meddelar resultaten af de verkställda beräkningarne, be- 

 gagnar jag detta tillfälle att uttrycka min tacksamhet till Löjtnanterna Wendel och 

 von Stockenström för det verksamma biträde de lemnat mig vid det ganska arbet- 

 samma och tidsödande utförandet af desamma. 



§ 11. Pressioners och hastigheters beroende af krutkornens storlek. 



Taflan 111 lemnar en grafisk framställning af resultaten af de beräkningar som 

 blifvit gjorda i ändamål att bestämma pressioners och hastigheters beroende af krut- 

 kornens storlek. För alla dessa beräkningar hafva laddningarnes vigt anslagits till 15 

 kulvigt, motsvarande c = 0,368, och projektilernas vigt till 3 kulevigter, motsvarande 

 6=2,654, samt /, eller krutkammarens längd till 2,25 kaliber. Krutkornens storlek 

 hafva deremot antagits olika, nemligen svarande mot m=162, 81, 27 och 16,2. Det 

 för alla beräkningarne gemensamma uttrycket på tätheten har således varit: 



n 2 . 2,76;,, 



U 6,75 + 3%n — 2,76(1 — Z„)' 



deruti z n bestämts efter den kolumn af Tab. 2 (§ 2) som betingats af de mot olika 

 ni svarande värdena på ?-' De här förekommande pressions-kurvorna visa till hvilken 



ofantlig grad pressionernas maxima äro beroende af kornens storlek. Så se vi t. ex. 

 att pressionens maximum för det finkornigaste krutet uppgår till 2912 kilogram på 

 qvadratcentimetern, då den deremot för det grofkornigaste icke uppgår till mer än 

 738, eller till omkring \ af det förra. Orsaken till det stora inflytande som kornstor- 

 leken i detta hänseende utöfvar, är lätt insedd; men för att ännu tydligare åskådlig- 

 göra densamma, anföras följande från beräkningarnes detaljer hämtade bestämmelser. 

 Af dessa synes nemligen att, för den gröfsta krutsorten, icke mer än 0,832 eller om- 

 kring t af laddningen hunnit förbrinna innan kulan lemnat mynningen, och att lika stor 

 del af laddningen för de öfriga krutsorterna uppbrunnit vid de ställen som å de sär- 

 skilda kurvorna blifvit utmärkt genom tecknet ^. Vi se nu häraf att, för den finaste 

 krutsorten, lika mycket krut hunnit förbrinna, och således lika mycket gas bildats innan 

 projektilen hunnit framskrida 5 kaliber från sitt ursprungliga läge, som för den gröfsta 

 krutsorten, under hela den tid projektilen befinner sig i kanalen. På de kurvor som 

 svara mot de tvänne finaste krutsorterna finnas dessutom med tecknet utmärkta de 

 ställen der hela krutladdningen hunnit förbrinna. Punkten (JX. utmärker då tydligen 

 det ställe der de båda nu ifrågavarande pressionskurvorna borde sammanfalla med 

 hvarandra, ehuru de redan dess förinnan ligga h varan dra så nära att det varit omöjligt 

 att a ritningen visa dem åtskiljda. Tecknet (J) kan ej förekomma på de mot de tvänne 

 gröfre krutsorterna svarande kurvorna, enär för ingendera af dessa, laddningarne hinna 

 fullt förbrinna innan projektilen lemnar mynningen. 



Af de på ritningen afbildade hastighetskurvorna finna vi att äfven hastigheterna 

 äro underkastade ett högst betydligt inflytande af krutkornens storlek, ehuru ej fullt 

 så stort som pressionerna. Om vi jemföra de sluthastigheter som erhållits med de 

 krutsorter för hvilka in är 162 och 27, hvilka såsom förut är nämndt, vid den svenska 

 24-centimeters-kanonen motsvara det vanliga styckekrutet af \ linea och 3-liniers-krutet, 



