2 



» 



= 2375 



3 



» 



= 2930 



4 



» 



= 3295 



34 FA B. WREDE, 



§ 12. Pressioners och hastigheters beroende af projektilvigten. 



Resultaten af de beräkningar som blifvit verkställda för atr utröna inflytandet 

 af projektilvigten på pressionen och hastigheten finnas grafiskt framställda på Tafl. IV. 

 För alla beräkningarna har antagits laddningens vigt till f\ kulevigt, motsvarande 

 o = 0,368, krutkammarens längd / till 2,25 kaliber, och krutkornens diameter till T ^. 

 kaliber, motsvarande m = 162. Projektilvigterne hafva deremot antagits olika, nemligen 

 till 1, 2, 3 och 4 kulevigter, svarande mot 6 = 0,885, 1,770, 2,654 och 3,539. Det för 

 alla beräkningarne gemensamma uttrycket på tätheten har således här, likasom i före- 

 gående §, varit : 6— .. — ~ -~r^r, r deruti z blifvit bestämdt efter kolumnen 0,8 i Tab. 2. 



Vid jemförande af de här förekommande pressions-kurvorna finner man att pressio- 

 nernas maxima mycket nära äro proportionela mot avadr atr ätterna ur projektilvigterna. 

 Vi finna nemligen dessa maxima: 



för 1 kulevigt = 1675 som divideradt med Yl blir = 1675, 



» V"2 » =1681, 

 » » V"3 » =1694, 



„ Yl >• =1648, 

 medium = 1674. 

 Hvad sluthastigheterna beträffar, så kan ej en lika enkel relation för dem 

 framställas som för pressionerna, bland annat derföre att förhallandet mellan dem för- 

 ändras med kanallängderna, och troligen äfven med laddningarnas, krutkornens och 

 krutkammarens storlek. Om nian emedlertid skulle vilja försöka att för det här be- 

 räknade fallet bestämma en sådan approximativ relation, och derföre antager att 

 sluthastigheterna u vore = kl> '' der 6 betecknar projektilvigten, bestämd i vanliga 

 kulevigter, så finner man att q för de olika projektilvigterna varierar mellan 0,25 och 

 0,30 med ett medelvärde för alla fyra projektilerna af omkring 0,29, och att interpola- 

 tionsformeln för detta medelvärde skulle blifva u'= 5386 -0,29 . Beräknas härefter v 

 för 1, 2, 3 och 4 kulevigter, så får man: 



för 1 kulevigt u = 538, beräkningen ger 538, fel 0. 



» 2 » =440, » 450, » - - 10. 



» 3 » =391, » » 390, +1. 



» 4 » =360, » » 352, » + 8. 



Man finner häraf att exponenten — 0,29 temligen nära återger de För nu ifråga- 

 varande fall beräknade hastigheterna. Men , deraf får man dock, såsom förut blifvit 

 anmärkt, ieke draga den slutsats att samma exponent i allmänhet uttrycker relationen 

 mellan hastigheten och projektilvigten. Så mycket kan emedlertid häraf slutas att nu 

 ifrågavarande exponent, beräknad för hvilket fall som helst, alltid måste blifva mindre 

 än 0,5, och att således produkten af projektilvigterna och hastigheternas qvadrater, och 

 följaktligen äfven projektilernas lefvande kraft, alltid för samma laddning måste blifva 

 större för större projektilvigter än för mindre; men denna slutsats kan man äfven pä 

 andra grunder å priori leda sig. till. 



