OM ARSENIKENS SULFURER OCH DERAS FÖRENINGAR. 39 



2) 0.6688 gr. salt gaf på samma sätt 1.762 gr. svafvclsyrad baryt =0.242 gr. svafvel. 



3) 0.7272 gr. salt gaf vid samma behandling efter afdunstning till torrhet vid 100° 

 0.9371 gr. arseniksyrad ammon.-talk, motsvarande 0.3699 gr. arsenik. 



4) 0.7191 gr. salt lemnade likaledes 0.9218 gr. arseniksyrad ammon.-talk, som inne- 

 håller 0.3639 gr. arsenik. 



5) 0.7185 gr. gaf, löst i rökande salpetersyra och reduceradt med svafvelsyrlighet, 

 efter behandling ined vätesvafla i filtratet från svafvelarseniken 0.1196 yiv. svafvelsyradt 

 kali =0.0537 gr. kalium. 



6) 0.7171 gr. på enahanda sätt behandladt salt lemnade 0.H8 gr. svafvelsyradt kali 

 = 0.053 gr. kalium. 



7) 0.57 gr. salt glödgades med chromsyrad blyoxid i ett glasrör, som framför bly- 

 saltet var fylldt med en blandning af vattenfritt kolsyradt natron och chlorsyradt kali, 

 för att upptaga bildad arseniksyrlighet, och det härigenom utdrifna vattnet upptogs på 

 vanligt sätt i chlorcalcium, som visade en vigtstillökning af O.0225 gr. 



8) 0.4 gr. salt visade sig vid samma behandling innehålla 0.0145 gr. vatten. 



!l) 1.5139 gr. salt kokades en längre tid med ganska stark chlorvätesyra, hvarvid 

 utveckling af vätesvana iakttogs, utan att saltets utseende förändrades. Lösningen höll 

 en ringa mängd genom vätesvana fällbar arsenik, följaktligen i form af arseniksyrlighet. 

 Efter dennas aflägsnande bestämdes det utdragna alkaliet som svafvelsyradt kali, hvilket 

 vägde endast 0.078 gr. =0.035 gr. kalium, som utgör 2.31 proc. af den använda salt- 

 qvantiteten. 



Saltets procentiska sammansättning, såvidt den framgår ur dessa fakta, blir föl- 

 jande: 



8. 

 K. 

 As 



S 35.0L' 36.20 — — 



HO — — — 3.95 3.63, 



hvaraf formeln 



KS.3AsS+2HO, 

 som fordrar 



K 

 3As .. 

 10S .... 

 2IIO 



3. 



4. 



5. 



b'. 



— 



— 



7.18 



7.351 



50.87 



50.60 



— 



— 



3U. 1 



8.81 



225.0 



50.89 



160.0 



36.19 



I8.0 



4.08 



442.1 lOO.oo 



Då föreningen sålunda utgöres af ett arseniksvatiigt salt, sa torde dess ofvan an- 

 märkta reaktionsförhallande till alkali i värme väcka någon förundran, alldenstund ånt 

 ju är en arsenikbisulfurens utmärkande egenskap, att härvid afsätta en brun fällning. 

 Härvid behöfver endast den erinran göras, att en concentrerad och kokande alkali-lut 

 måste lösa arseniksvaflighet under samma omsättning, som inträder vid dess lösning i 

 kolsyradt salt, d. v. s. under bildning af arseniksvafladt salt förmedelst afsats af bisul- 



